A NATO további hadihajókkal és repülőgépekkel erősíti kelet-európai jelenlétét az Ukrajna körül csapatösszevonásokat végrehajtó Oroszország elrettentése céljából.
Jens Stoltenberg, az észak-atlanti szövetség főtitkára hétfőn arról számolt be, hogy az utóbbi napokban több tagállam is bejelentést tett ezen a téren.
Dánia fregattot küld a Balti-tengerre, illetve négy F–16-os vadászgépet Litvániába a térség légtérellenőrzési műveletének keretében. Spanyolország is hajókat vezényel a NATO haditengerészeti erőinek kötelékébe, illetve harci repülőgépek küldését fontolgatja Bulgáriába, ahova Hollandia két F–35-ös katonai gépet telepít áprilisban. Franciaország kifejezte, hogy kész csapatokat szállítani Romániába, valamint az Egyesült Államok is világossá tette, hogy készen áll kelet-európai jelenlétének megerősítésére.
Ehhez kapcsolódóan: Európa kemény szankciókkal fenyeget, ha Moszkva Ukrajnára támad„A NATO továbbra is megtesz minden szükséges lépést a szövetségesek védelme érdekében. Mindig reagálni fogunk biztonsági környezetünk bármilyen megromlására, ideértve kollektív védelmünk erősítését is” – hangsúlyozta a főtitkár.
Kiemelte, hogy a NATO védelmi célú szervezet, és valamely tagjának megtámadását úgy tekinti, mintha a szövetség egészét érte volna támadás.
Edgar Rinkēvičs lett külügyminiszter azt írta a Twitteren, hogy védelmi és elrettentési célból ideje fokozni a katonai szervezet jelenlétét a szövetség keleti szárnyán.
„Eljutottunk arra a pontra, hogy a NATO-nak megfelelő ellenlépéseket kell foganatosítania az orosz és a belarusz hadsereg folyamatos európai csapaterősítéseivel szemben” – szögezte le.
We are reaching the point where continuous Russian and Belarusian military buildup in Europe needs to be addressed by appropriate NATO countermeasures. It is time to increase allied forces presence in the Alliance’s Eastern flank both as measures of defense and deterrence
— Edgars Rinkēvičs (@edgarsrinkevics) January 24, 2022
Oroszország becslések szerint 127 ezer katonát vont össze a megszállt Krím félszigeten és Ukrajna határainak közelében, ami megkongatta a vészharangot a nyugati fővárosokban.
A Kreml tagadja, hogy inváziót tervezne, azonban a közelmúltban jelentősen fokozta harcias retorikáját, miközben egy sor biztonsági garanciát követelt. Ezek között szerepel, hogy a NATO ígérje meg: soha nem veszi fel a tagjai közé Ukrajnát, és a szövetség jelentős mértékben visszavonul Kelet-Európából. Washington és szövetségesei szerint az orosz követelések többsége nem lehet tárgyalási alap.