Ezt jelenti legalábbis a Társaság a Szabadságjogokért szerint az a törvényjavaslat, amelyet kedd éjjel nyújtott be Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes. Ezzel az Országgyűlés felhatalmazást adna a veszélyhelyzet alatt hozott, alapjogokat korlátozó kormányrendeletek hatályának meghosszabbítására.
A törvényjavaslat lehetővé tenné, hogy akár jövő júniusig együtt kelljen élnünk a korlátozásokkal. A veszélyhelyzetet a kormány rendeli el és megszüntetni is a kormány jogosult, a veszélyhelyzet idején pedig olyan rendeleteket alkothat, amelyekkel alapjogok gyakorlását (például a véleménynyilvánítást) a szokásosnál jobban korlátozhatja, akár fel is függesztheti.
A korlátozások elvileg tizenöt napon belül hatályukat veszthetik, de az Országgyűlés a felhatalmazási törvényekkel időről időre megengedi, hogy továbbra is érvényben maradjanak. Ha az Országgyűlés elfogadja a most benyújtott törvényjavaslatot, a korlátozások akár 2022 júniusáig maradhatnak, vagyis a kormány önkényesen válogathat, mely alapjogok gyakorlását korlátozza, és melyekét nem.
Így az is lehet, hogy a választásokig visszatér a tüntetéstilalom – írja a TASZ. Ha pedig a választásokat olyan környezetben kell megtartani, amelyben a kormánytól függ, hogy a választók miről és hogyan nyilváníthatnak véleményt, az megkérdőjelezi a választások szabad és tisztességes jellegét – véli.
A törvényjavaslat szerint például nem lehet helyi népszavazást kezdeményezni a veszélyhelyzet megszűnéséig, miközben a kormány politikai céljait szolgáló, a járvány szempontjából kockázatosabb országos népszavazást igen.
A kritikákra mintegy előre reagálva a törvényjavaslat indokolásában Semjén Zsolt kitér arra, hogy szerinte a javaslat nem érinti a választások megtartását: „az országgyűlési képviselők általános választásának megtartása, annak április vagy május hónapra történő kitűzése az Alaptörvényből következik, ezért azt a különleges jogrend fennállása nem befolyásolja”.
Your browser doesn’t support HTML5
Egy vezér demokráciája - Körösényi András az Orbán-rezsimről
Az indokolásba fűzött magyarázat azonban arra nem garancia, hogy a választások tisztasága nem sérül. A választás ugyanis akkor biztosítja a választók akaratának szabad kifejezését, ha védett és zavartalan a folyamat, amelyben a döntés megszületik.
Ehhez a szabadsághoz elengedhetetlen a politikai szabadságjogok gyakorlása. Nem függhet a kormánytól, hogy szabadon elmondhatjuk-e a véleményünket a döntéseiről, belátható időn belül hozzáférnek-e az újságírók a közérdekű adatokhoz, és lehet-e szabadon tüntetni a minket érintő ügyekben – érvel a TASZ.