A legfontosabb cikkeink péntek reggel: a betegség nem elég, a mozgáskorlátozottak az adminisztrációnak is kiszolgáltatottak, Szputnyikot gyárt majd Magyarország, nem lesz kötelező a maszkviselés a budapesti tömegközlekedésben.
Mindent vagy semmit játszik az állam a kerekesszékesekkel, amikor a létezést, a mozgás szabadságát jelentő eszköz támogatásával segíti őket. A minőség, az egyéni élethelyzet, az igények gyakran köszönőviszonyban sincsenek a rászorultak számára állami segítséggel elérhető lehetőségekkel, azokkal az eszközökkel, amelyek valahogy felkerültek a tb-támogatott gyógyászati segédeszközök listájára. A Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége felülvizsgálati kérelemmel fordult az ombudsmanhoz, a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő nem válaszol kérdéseinkre.
Lesz magyar Szputnyik
A politikai megállapodás már megvan: Magyarország még az idén megkapja az orosz Szputnyik V koronavírus elleni vakcina gyártási technológiáját – adta hírül a Külgazdasági és Külügyminisztérium. A gyártás a már épülő Nemzeti Oltóanyaggyárban indul és Szijjártó Péter szerint Magyarországnak komoly gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy kivegye a részét a készítmény gyártásából és értékesítéséből a világszerte mutatkozó nagy a kereslet mellett. Közben a WHO felfüggesztette a Szputnyik-V felvételét sürgősségi felhasználási listájára hiányzó adatok és jogi eljárások miatt.
Ehhez kapcsolódóan: Zacher Gábor a Covid-intenzívről: öt oltatlanra egy oltott jutMagyarországon folyamatosan emelkedik az újonnan regisztrált fertőzöttek száma. Az elmúlt 24 órában 1.249 új fertőzöttet igazoltak és elhunyt 10 beteg. Kórházban 800 koronavírusos beteget ápolnak, közülük 124-en vannak lélegeztetőgépen – az állami tájékoztatás szerint. Közben két, a román határhoz közeli magyarországi intézménybe is hoztak kórházi ellátásra szoruló romániai fertőzötteket.
Ehhez kapcsolódóan: Megszólalt az MTA: ezrek életét menthetné meg a maszkhasználat„Nem sok értelme lenne kötelezővé tenni a maszkviselést” a tömegközlekedésben, hisz máshol sem kötelező eltakarni a szájat és az orrot – közölte a Szabad Európával a Fővárosi Önkormányzat. Azután kerestük meg a helyhatóságot, hogy az MTA és az orvosi kamara is a maszkviselés fontosságára emlékeztetett a héten a koronavírus-fertőzések növekvő száma miatt. Az önkormányzat arra is emlékeztet, hogy a kormány a nyáron elvette tőlük a jogot, hogy saját hatáskörben dönthessenek az intézményeikben maszkviselésről. A témához kapcsolódik videónk is, melyben a járvány által egyik legjobban sújtott ország, Bosznia-Hercegovina Covid-helyzetét mutatjuk be egy szarajevói sebész szemszögéből.
Galamb Alex tizennégy éves korában menekült el otthonról, mert nem bírta a lelki és testi terrort. Édesanyja helyett az állami gondoskodást választotta, végül pék lett belőle, nem is akármilyen. Két évvel ezelőtt költözött vissza a faluba, és a koronavírus első hullámában a cigánytelepen élő gyerekeket tanította sütni. Az ifjú pék kikötése csupán annyi volt: csak az járhat hozzá, aki tanul és részt vesz a digitális oktatásban is. Hernádnémetiben már majdnem kész a tanpéksége is a ma már ötszáz gyereket mentoráló péknek. Életútja és céljai már Szelfi című podcastunk írott verziójában is olvashatóak.
Your browser doesn’t support HTML5
Gyerekkorában az anyja helyett az intézetet választotta, most ötszáz gyereket tanít sütni
Ne legyetek tekintettel rám – mondja Navalnij a támogatóinak
A Kreml bebörtönzött bírálója, Alekszej Navalnij azt mondta, hogy azok a támogatói, akik a növekvő elnyomás miatt elhagyták Oroszországot, külföldről tudják folytatni a küzdelmet az orosz kormánnyal szemben. Navalnij arra buzdította híveit, hogy ne gondoljanak arra, milyen kárt okozhat neki személy szerint, amikor dokumentumokat és vizsgálati eredményeket tesznek közzé. Februárban Navalnijt elítélték egy felfüggesztett büntetés feltételeinek megsértése miatt, amelyet szerinte egy politikai indíttatású sikkasztási ügyben szabtak ki rá.
Ehhez kapcsolódóan: A ‘Cár-bomba’, amely Nobel-díjas jogvédő harcossá tette a szovjet tudóstAlekszej Navalnij is esélyes az Európai Parlament legfontosabb emberi jogi díjára. Mellette afgán nők egy csoportja és egy bebörtönzött bolíviai ellenzéki politikus szerepel a gondolatszabadságért járó idei Szaharov-díj szűkített jelöltlistáján. Az ötvenezer euróval járó díjjal emberi jogi aktivistákat és másként gondolkodókat ismernek el szerte a világon, idén a nyertest október 21-én hirdetik ki, a díjátadó december 15-én lesz Strasbourgban.
Nyugodt napot kívánok,
Vovesz Tibor