Elvi megállapodás született Joe Biden amerikai és Vlagyimir Putyin orosz elnök között egy csúcstalálkozó megrendezéséről az ukrajnai feszültség csillapítása érdekében.
Erről a francia államfő számolt be hétfőn, miután előző nap telefonon tárgyalt orosz kollégájával. Az Elysée-palota tájékoztatása szerint Emmanuel Macron az amerikai és az orosz elnöknek is felvetette az „európai biztonságról és stratégiai stabilitásról” szóló találkozó lehetőségét.
A washingtoni Fehér Ház közölte, hogy Biden elvben beleegyezett ebbe, de csak amennyiben nem kerül sor addig katonai beavatkozásra. „Mi mindig készen állunk a diplomáciai tárgyalásra. Ugyanakkor készek vagyunk gyors és súlyos következményekkel járó intézkedésekre is, ha Oroszország inkább a háborút választja” – figyelmeztetett Jen Psaki amerikai elnöki szóvivő.
Az esetleges találkozó részleteiről Antony Blinken amerikai és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter február 24-én egyeztet, feletteseik ezt követően ülhetnek tárgyalóasztalhoz.
Egyelőre sem a megbeszélés helyét, sem az időpontját nem rögzítették. Joe Biden beiktatását követően először tavaly júniusban találkozott Vlagyimir Putyinnal Genfben, és alapvetően azt a tárgyalást is az Ukrajna határai közelében zajló orosz katonai mozgolódás indokolta.
Ehhez kapcsolódóan: Két órán át győzködte egymást telefonon Macron és PutyinBár a legfrissebb műholdfelvételek újabb orosz csapatösszevonásokról tanúskodnak, és beszámolók érkeztek a kelet-ukrajnai harcok kiújulásáról is, a diplomáciai megoldás reményének felcsillanására azonnal pozitívan reagáltak a piacok.
Február 24-én az amerikai elnök G7-es kollégáival egyeztet a válságról egy virtuális csúcsértekezlet keretében. A világ legfejlettebb ipari országait tömörítő csoportba az Egyesült Államok mellett Franciaország, Japán, Kanada, Nagy-Britannia, Németország és Olaszország tartozik.
Joe Biden előző pénteken abbéli meggyőződésének adott hangot, hogy Vlagyimir Putyin meghozta a döntést Ukrajna megtámadásáról, amely a következő napokban megkezdődhet. Ezzel kapcsolatban ismét leszögezte, hogy ez esetben pusztító amerikai és európai szankciókra kell készülnie Moszkvának.
Ehhez kapcsolódóan: Egyre több a provokáció a kelet-ukrajnai frontonCélzott likvidálások, emberrablások?
Hírügynökségi jelentések szerint az Egyesült Államok ENSZ-nagykövete hétvégén levelet írt a világszervezet emberi jogi főbiztosának, miszerint „hiteles információkkal” rendelkeznek bizonyos orosz tervekre vonatkozóan, amelyek értelmében egy inváziót követően célzottan likvidálnának, elrabolnának, megkínoznának vagy munkatáborokba zárnának ukrán újságírókat és aktivistákat, illetve Ukrajnába menekült orosz és belarusz személyeket. Leszögezte emellett: az orosz erők nem riadnának vissza a békés tüntetések erőszakos feloszlatásától sem.
„Mélységes aggodalommal töltenek el Oroszország folyamatos jogsértései Ukrajna elfoglalt részeiben, és minden okunk megvan azt hinni, hogy ezek az aggodalmak az újabb katonai offenzíva nyomán meg fognak sokszorozódni” – írta Bathsheba Nell Crocker Michelle Bacheletnek.
Dmitro Kuleba, az ukrán diplomácia vezetője hétfőn Brüsszelbe látogatott, ahol részt vesz az európai uniós tagállamok külügyminisztereinek munkareggelijén. A rendszeres havi külügyi tanácsülés fő napirendi pontja az ukrajnai válság, de szó lesz például a boszniai biztonsági helyzet romlásáról is.
Josep Borrell, az EU kül- és biztonságpolitikai főképviselője vasárnap a müncheni nemzetközi biztonságpolitikai konferencián aggodalmát fejezte ki, miután boszniai horvát nacionalisták azzal fenyegettek, hogy megzavarják a közelgő választást, illetve kikiáltják a horvátok által lakott területek függetlenségét a nyugat-balkáni országtól.
„A boszniai helyzet aggasztóbb, mint valaha. Soha nem volt egyszerű, de a jelenlegi centrifugális trendek tényleg nagyon aggasztók” – fogalmazott.
Your browser doesn’t support HTML5
„Lövésre készen állok” – Gyerekek és nyugdíjasok is gyakorlatoznak Ukrajnában
Pattanásig feszült helyzet
Az Egyesült Államok szerint 150 ezer orosz katona tartózkodik az ukrán határon, számuk – az oroszok által támogatott kelet-ukrajnai szeparatista erőket is beleértve – elérheti 190 ezret. Eközben mintegy harmincezer orosz katona tartózkodik Belaruszban egy hadgyakorlaton, amely eredetileg február 20-án véget ért volna, de végül meghosszabbítják.
Mint arról a Szabad Európa is beszámolt, február 19-én Vlagyimir Putyin és Alekszandr Lukasenka belarusz vezető a Kreml szituációs szobájából nézte az orosz nukleáris erők gyakorlatait, amelyeken a legújabb hiperszonikus rakétákat és robotrepülőgépeket tesztelték.
Az EBESZ február 19-én közölt adatai szerint mindössze egyetlen nap alatt 1500 alkalommal sértették meg a tűzszünetet a kelet-ukrajnai szakadárok uralta Donyeck és Luhanszk régióban. Ugyanezen a napon Ukrajna közölte, hogy két katonája meghalt egy támadásban – ez volt az első halálos áldozat a konfliktusban több mint egy hónapja.