Sok türkmén a szomszédos Iránban keres orvosi ellátást a gyenge színvonalú hazai egészségügy miatt. Bár Türkmenisztán számos kórházat épített és modern berendezéseket vásárolt, az emberek szerint nincs elég képzett egészségügyi szakember az országban.
Irán kezd gyorsan népszerű egészségügyi turisztikai célponttá válni a szomszédos Türkmenisztánból érkező betegek számára. A vendégek elégedetlenek azzal, hogy hazájukban – mint mondják – nincs elegendő szakképzett orvos.
A Szabad Európának neve elhallgatása mellett nyilatkozó több türkmén beteg és hozzátartozói szerint az orvosi műhibák és téves diagnózisok széles körben elterjedtek a türkmén kórházakban.
„Türkmenisztánban a legtöbb orvos inkompetens” – mondta egy aşgabati, aki nagybátyját kísérte el Iránba, ahol megműtik a térdét.
„A nagybátyám barátját, aki hasonló egészségügyi problémától szenvedett, Aşgabatban megműtötték, de az állapota a beavatkozás után rosszabbodott – mondta. – Már nem tud mankó nélkül járni, amire a műtét előtt nem volt szüksége.”
Egy másik türkmén állampolgár, aki jelenleg Iránban kap kezelést, a Szabad Európának elmondta, hogy nem bízik a türkmén orvosokban.
Kórházi ágyak Arkadag városában
„Türkmenisztánban sok új kórház van Németországból importált modern berendezésekkel, de nincsenek olyan szakemberek, akik tudnák használni” – mondta telefonon az északkelet-iráni Masadból.
Türkmenisztán dollármilliókat fektetett be az egészségügybe, hogy korszerű, fejlett berendezésekkel felszerelt, modern egészségügyi létesítményeket építsen, miután az egészségügy iránt megszállott fogorvosból lett politikus, Gurbanguly Berdimuhamedow 2006 végén hatalomra került.
Berdimuhamedow – aki egészen tavalyig kormányozta az országot, amíg át nem adta az elnökséget fiának, Serdarnak – arról volt ismert, hogy részvételre kötelezte az embereket tömeges sétákon, edzéseken és kerékpártúrákon az egészséges életmód népszerűsítése érdekében.
Sok türkmén szerint a kormány nem képzett elég egészségügyi szakembert, akik rendelkeznek a magas színvonalú, biztonságos egészségügyi ellátáshoz szükséges ismeretekkel és készségekkel.
A türkmén betegek különösen óvatosak a hazájukban egyetemet végző orvosokkal szemben. Türkmenisztánban köztudott, hogy sok hallgató csak kenőpénzzel kerül az orvosi karokra.
A megvesztegetés gyakran folytatódik az egyetemen, és a diploma megszerzése után az álláskeresés során is. Azok, akik a legtöbbet fizetnek vagy befolyásos kapcsolatokkal rendelkeznek, gyakran a legmagasabb osztályzatokat és a legjobb állásokat kapják meg, függetlenül a tudásuktól vagy képzettségi szintjüktől.
A Masadban kezelt férfi elmesélte, hogy az ugyanabban az iráni kórházban fekvő türkmén betegtársai többsége olyan műtéten esett át Türkmenisztánban, amelyek több kárt okoztak, mint hasznot.
„Az iráni orvosok néha elvégzik a műtétet ezeken a betegeken – mondta a férfi –, de néhány esetben megtagadják a kezelésüket, mondván, hogy már túl késő az okozott károkat helyrehozni, vagy hogy a további műtétek veszélyeztethetik a beteg életét.”
Néhány türkmén beteg azt mondta, hogy az iráni orvosok teljesen más diagnózist és ezt követően más kezelést adtak neki, mint amit Türkmenisztánban kapott.
A téves diagnózisokról és orvosi műhibákról nincsenek hivatalos jelentések vagy statisztikák a tekintélyelvű Türkmenisztánban, ahol szigorúan ellenőrzik az információkat, és nem tűrik a kormány kritikáját.
Támogatott egészségügyi ellátás
A türkmén betegek turistavízummal érkeznek Iránba, mivel az aşgabati kormány nem engedi, hogy állampolgárai külföldön vegyenek igénybe orvosi kezelést.
„Az unokahúgom és a férje egy külföldi termékenységi klinikán foglalt időpontot, mert a többéves türkmenisztáni kezelés nem vált be – mondta egy aşgabati. – A türkmén hatóságok megtagadták az útlevelek kiadását, és nem adták ki az orvosi kartonjukat, mondván, hogy rossz fényt vetnek majd Türkmenisztánra azzal, hogy külföldi kórházba mennek.”
Gurbanguli Berdimuhamedov volt elnök látogatást tesz egy arkadagi kórházban augusztus, 8-án
A házaspárnak egy évvel később sikerült külföldre utaznia turistavízummal. „Úgy döntöttek, hogy nem tájékoztatják erről a türkmén orvosukat és a hatóságokat” – mondta a nő.
A legtöbb türkmén a Türkmenisztán déli határához közel fekvő Masad kórházait választja.
A türkmén betegek elmondták, hogy a masadi kórházakról szóló információk először szájról szájra terjedtek, miután az elégedett betegek másoknak is ajánlották.
„Vannak bizonyos kórházak Masadban, amelyek jól ismertek a türkmén ügyfelek körében – mondta egy türkmén beteg. – Az első látogatáshoz nem kell időpontot kérni. Meglátogatják a szakembert, aki meghatározza a szükséges műtétek vagy kezelések időpontját.”
A nagybátyját Iránba kísérő türkmén férfi elmondta, hogy várhatóan két utat tesznek meg hat hónap különbséggel.
A teljes orvosi számla becslések szerint eléri a tizenkétezer dollárt, és még legalább nyolcszáz dollárt kell félretenni személyenként és utazásonként szállodára és repülőjegyre – tette hozzá.
Türkmenisztánban nem könnyű útlevelet szerezni, mivel a hatóságok bizalmatlanok a külföldre utazó állampolgárokkal szemben. Sok beteg azt mondta, hogy meg kellett vesztegetniük a tisztviselőket, hogy megkapják az útlevelüket.
„Az iráni vízum megszerzése azonban viszonylag egyszerű, körülbelül hetven dollárba kerül” – mondta a férfi.
A türkmének külföldi gyógyturisztikai célpontjai közé tartozik Oroszország, India, Törökország és Üzbegisztán.
Az orvosi turizmus azonban elérhetetlen a türkmének többsége számára, akik közül sokan szegénységben élnek.
Ők kénytelenek beérni a rosszul felszerelt falusi kórházakban történő kezeléssel. Eme intézmények közül néhányban nincs folyóvíz vagy modern fűtési rendszer, nem is beszélve a megfelelő orvosi felszerelésről.
Türkmenisztán dotált, megfizethető egészségügyi ellátást kínál polgárai számára, a kormány által támogatott egészségbiztosítás pedig fedezi az állami kórházakban végzett kezelések többségét.
Azonban a jelentések szerint a valóságban a kórházakban a betegeknek gyakran fizetniük kell az orvosoknak és a gyógyszerekért, és elterjedt a korrupció.
A Szabad Európa türkmenisztáni szolgálata megpróbált kapcsolatba lépni a türkmenisztáni egészségügyi tisztviselőkkel, de nem kapott választ.
Eközben a türkmén állami média továbbra is arról számol be, hogy az ország számos részén egészségügyi létesítmények nyíltak, köztük az újonnan épült Arkadag városában.
Berdimuhamedow volt elnök – aki még mindig hatalmas politikai befolyással rendelkezik a nagyhatalmú Türkmenisztán Népi Tanács és „a nemzet vezetőjeként” – márciusban három hatalmas egészségügyi központ építését indította el Aşgabatban.