Amikor Kaivan Husszein, egy 26 éves iraki kurdisztáni férfi november 23-án Németországba érkezett – miután Fehéroroszországból átszökött az Európai Unióba –, egyszavas WhatsApp-üzenetet küldött haza a testvérének, amelyben azt írta: „OK”.
Ez volt a jelzés a család számára, hogy engedélyezzenek egy 3500 dolláros kifizetést egy csempésznek, akit Husszein csak NATO néven emlegetett. A pénz szülővárosában, Ranyában egy pénzátutalási üzletben parkolt, arra várva, hogy engedélyezzék a továbbutalását.
Husszein további, Észak-Franciaországba, majd Nagy-Britanniába tervezett utazása azonban az üzenet elküldése után megakadt, amikor a német rendőrség elfogta a keletnémet határ menti Görlitzben. A biológus végzettségű férfi a Reutersnek mesélt erről.
Husszein egy migránsközpontban töltött néhány nap után folytatta útját, de elmondta, hogy szerinte a késlekedés megmentette az életét: az indulás időpontja és helye alapján azon a csónakon lett volna, amely november 24-én a La Manche csatornán való átkelés közben leeresztett, és huszonhét migráns halálát okozta.
Amikor november 28-án, vasárnap kora reggel elérte a francia partokat, újabb „OK-t” küldött, ami jelzés volt a családnak, hogy 350 eurót (körülbelül négyszáz dollárt) fizessen az embercsempész kapcsolattartónak – mesélte Husszein a Dunkerque városában található rögtönzött sátortáborból.
Husszein tapasztalatai egybecsengenek azzal, amiről a migránsok mesélnek, hogy az Észak-Európáig – akár Nagy-Britanniáig – nyúló csempészhálózatok egyre inkább használják a havala néven ismert informális pénzügyi fizetési módszert.
Az iraki Kurdisztánból útnak induló Davan Anvar Mahmud ül a sátrában a franciaországi Dunkirk közelében felállított spontán táborban 2021. november 28-án
A havala, amely jobbára könnyen lekövethető papírok nélkül működik, segít az embercsempészeknek abban, hogy elrejtsék a hatóságok elől a tranzakciókat és elkerüljék a kockázatot, amelyet a készpénz fizikai határon átküldése jelenthet.
Nincs náluk sok készpénz, nem félnek a rablóktól
A migránsok azt mondják, hogy szeretik, ha nem kell nagy mennyiségű készpénzt maguknál tartaniuk, és hogy ez a fizetési mód csökkenti a csalás vagy rablás kockázatát.
A havala fizetési rendszer, amely a bankrendszeren kívüli fizetések lebonyolítása érdekében megbízható közvetítői hálózatra támaszkodik, évszázados múltra tekint vissza.
Gyakran használták a körülbelül öt éve létrejött balkáni migránsútvonalak mentén. Mostanában széles körben használják arra, hogy a kontinentális Európából Nagy-Britanniába juttassanak migránsokat – derül ki az Észak-Franciaországban húsz emberrel készített interjúkból, akik arról beszéltek, hogy már megpróbálták az átkelést vagy reménykednek abban, hogy sikerül.
Az emberek elmondták, hogy maguk is használták a rendszert, és úgy vélik, ez vált az átkelés elsődleges fizetőeszközévé.
Iráni pénz egy iraki pénzváltónál. A havala pénzátutalási-fizetési rendszer gyökerei a VIII. századra nyúlnak vissza
Husszein beszámolóját megerősítette egy barátja, aki átkísérte Európán, valamint a Reuters által látott, családjának küldött üzenetek. A görlitzi rendőrség és a német belügyminisztérium nem kívánt nyilatkozni.
„Ha lett volna készpénzünk, elvehették volna tőlünk” – mondta Husszein, aki elmondása szerint csak körülbelül ötven euróval (57 dollár) érkezett Franciaországba.
A csempészek csak akkor kapják meg a pénzt, ha a migráns célba ért
Husszein szerződése szerint a családja által befizetett pénz az átutalási ügynök kezében marad, amíg nem jelzi megérkezését és engedélyezi a pénz átadását az embercsempész közvetítőjének. Elmondása szerint ez bizonyos fokú védelmet nyújt, mert ha nem éri el a célállomást, az átutalási ügynök – akit Husszein nem nevezett meg – visszaadja a pénzt a családnak.
Elmondta, hogy ugyanígy tervezi rendezni a számlát útja utolsó szakaszán is, miután eléri Nagy-Britanniát – ez az út a migránsok szerint hajós átkelés esetében jelenleg körülbelül 3500 euróba kerül.
Bármilyen árnyékbankrendszer lehetetlenné teszi, hogy a hatóságok nyomon követhessék a pénzügyi tranzakciók segítségével, mit csinálnak az embercsempészek – mondta Reitano, egy társadalmi és kutatási civil szervezet, a genfi székhelyű, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni globális kezdeményezés, a Global Initiative Against Transnational Organised Crime igazgatóhelyettese. Reitano szerint francia földön korábban készpénzben fizettek a csempészhálózatoknak.
„A pénzügyi nyomozás a rendőrségi munka egyik alappillére; a havala aláássa ezt a pillért” – mondta.
Európában a havala „önmagában nem illegális, de a bűnözők visszaélhetnek vele, és pénzmosásra használhatják” – mondta az Europol, az európai rendőrségi koordinációs szerv szóvivője.
A rendszert „nagyon gyakran használják fizetőeszközként csempésztevékenységekhez”, beleértve a La Manche csatornán át történő migránscsempészetet is – mondta Filippo Spiezia, az EU büntetőjogi ügynöksége, az Eurojust emberkereskedelem elleni csoportjának elnöke és olaszországi delegáltja.
Az ENSZ szerint idén mintegy 110 000 migráns lépett be az EU déli határain keresztül, akik a Közel-Keletről, Afrikából és máshonnan menekülnek a konfliktusok és a szegénység elől. Az EU határvédelmi ügynöksége, a Frontex szerint az első tíz hónapban több mint hatezer ember érkezett keletről Fehéroroszországon keresztül. A migránsok szerint az Európába való belépés és átkelés több ezer euróba vagy még többe is kerülhet.
Az ENSZ adatai azt mutatják, hogy idén január és október között mintegy kétezer-ötszázan haltak meg vagy tűntek el, amikor megpróbáltak bejutni Európába a déli határain keresztül.
Megugrott a brit partokra érkező migránsok száma
2021-ben több száz kis hajó próbálkozott migránsok átjuttatásával Franciaországból Angliába, a világ egyik legforgalmasabb hajózási útvonalát keresztezve.
A La Manche csatornán átkelő ismert migránsok száma 2021-ben több mint huszonötezerre emelkedett, ami körülbelül háromszorosa az előző évinek – derült ki a BBC hivatalos adatokra támaszkodó összeállításából. A brit belügyminisztérium nem kívánta kommentálni a számokat. Az Egyesült Királyság közlése szerint 2021-ben több mint húszezer átkelést állítottak meg.
Néhányan, akik abban reménykednek, hogy átjutnak, azt mondták, hogy csak nemrég tértek át a havalán történő fizetésre. Davan Mahmud, egy harmincéves iraki kurdisztáni férfi, aki egy táborban lakik Husszeinnel, elmondta, hogy több mint kétezer dollárt vesztegetett el egy csempészre, amikor három hónappal ezelőtt először érkezett Franciaországba.
Mahmud a Reutersnek elmondta, hogy akkoriban készpénzzel fizetett, és előre. Azóta az otthoni pénzátutalási üzleteket használja, hogy elkerülje, hogy újra átverjék. Hozzátette, hogy a családja befizetett pénzét az átutalási ügynök csak akkor adja át a csempésznek, ha átjut Angliába.
A havala, amely arabul és fárszi nyelven átutalást jelent, széles körben használatos Dél-Ázsia és a Közel-Kelet egyes részein átutalásokra és egyéb kifizetésekre. Többek között olyan helyeken honos, ahol korlátozott a bankokhoz való hozzáférés, vagy ahol a nemzetközi pénzátutalásokat nemzetközi szankciók akadályozzák.
Husszein elmondta, hogy a korrupció és a szűkös munkalehetőségek miatt hagyta el az iraki Kurdisztánt. Számára a havalarendszer kézenfekvő választás volt, mivel otthon is gyakran használják pénzátutalásra.
Viszont nehezményezi, hogy ekkora összegeket kell fizetnie a csempészeknek. „Sok pénzt vesznek el a semmiért – mondta. De – a legtöbbünk számára ez az egyetlen lehetőség.”