A példátlan elnyomással és széles körű csalásokról szóló vádakkal tarkított orosz parlamenti választások jelzik, mi várható, amikor 2024-ben véget ér Vlagyimir Putyin elnök negyedik ciklusa a Kremlben.
Szeptember 19-én késő este Szergej Szobjanyin moszkvai polgármester vezette a kormányzó Egységes Oroszország párt választási győzelmi gyűlését. A „jegyinorosszok” a példátlan választási csalások vádjával tarkított voksolás után arra készültek, hogy megőrzik kétharmados alkotmányos többségüket az Állami Dumában.
Szobjanyin azzal zárta a gyűlést, hogy a tömeg élén azt skandálta: „Putyin, Putyin, Putyin, Putyin, Putyin, Putyin, Putyin, Putyin! Győzelem!”
„Tiszta győzelem, együtt vagyunk” – az Egységes Oroszország platformján Anna Kuznyecova gyermekjogi elnöki megbízott, mögötte az ősz hajú moszkvai főpolgármester, Szergej Szobjanyin, aki Putyin elnök nevét kezdte skandálni. 2021. szeptember 19., az Egységes Oroszország moszkvai kampányközpontja
Ez jól jelzi, hogy az orosz parlament alsóházának idei megválasztása nagyrészt egy olyan politikusról szól, akinek a neve nem szerepelt a szavazólapokon – Vlagyimir Putyin elnökről, a tekintélyelvű vezetőről, akinek negyedik mandátuma 2024-ben jár le.
A 2020-ban az Egységes Oroszország által dominált Duma alkotmánymódosításai lehetővé teszik Putyin számára, hogy még két elnöki ciklusra pályázzon, és 2036-ig tölthesse be a tisztséget.
Akár az újabb mandátum mellett, akár úgy dönt Putyin, hogy a lehetőséget kihasználva felkenje kiválasztott utódját, a következő elnökválasztás sokatmondó lesz.
"Путин, Путин, Путин, Путин, Путин, Путин. Победа". Так завершил Собянин официальную часть празднования в штабе "Единой России" pic.twitter.com/Hul07EzN8o
— Кремлевский пул РИА (@Kremlinpool_RIA) September 19, 2021
„Ezek a választások a 2024-es főpróbái voltak” – mondta Konsztantyin Kalacsjov moszkvai politikai elemző.
A Duma-választás egyfajta tesztje volt annak, hogy lehet menedzselni a szavazást egy olyan időszakban, amikor a közvélemény egyre inkább kiábrándul az Egységes Oroszország pártból és általában elkedvetleníti az ország politikai és gazdasági stagnálása.
„A kampány és a szavazás egyes elemeiben egyértelműen a 2024-es év próbája volt” – írta Tóth-Czifra András elemző Twitteren.
So #Russia%27s three-day Duma election is over, and as expected, it was not pretty. A couple of initial thoughts in this THREAD🧵
— András Tóth-Czifra (@NoYardstick) September 20, 2021
„Az emberek változást akarnak”
Dmitrij Oreskin moszkvai elemző szerint az Egységes Oroszország körüli politikai légkör megváltozott, és ez vezérli a Kremlt a 2024-ről való gondolkodásban.
„Olyan pillanatot élünk át, amikor a Kreml elveszíti egyértelmű kontrollját a választók gondolatai felett – mondta a Szabad Európának. – Azt látjuk, hogy a választók egyre nagyobb dühöt éreznek azzal szemben, amit status quónak nevezhetnénk. Az emberek változást akarnak.”
Sztanyiszlav Andrejcsuk, a Golosz független választási megfigyelőcsoport társelnöke nemrégiben megjelent írásában elemezte a témát.
„Tíz évvel ezelőtt egy igazán masszív választási megfigyelői káder jelent meg a színen – írta. – Körülbelül öt évvel ezelőtt az orosz nonprofit szervezetek és politikusok olyan mértékben megtanulták az adománygyűjtést, hogy a civil társadalom egy egész osztálya, nem csak egy maroknyi szervezet tudott fennmaradni. 2019-ben voltak az első tömegtüntetések a megtagadott jelöltbejegyzések ellen, nem csak a manipulált választások után. Most az állam kezdi elveszíteni a médiatér feletti monopóliumát, a kényszer kezd hatástalanná válni, a korábban lojális választók támogatása gyengül, és új politikusok lépnek a bebörtönzött vagy emigrációra kényszerített politikusok helyére.”
„A választási törvények szigorításával tehát úgy tűnik, hogy a rezsim megpróbálja visszaszorítani a közelgő közelégedetlenséget” – írta.
A Duma-voksolás előtt a hatóságok több tucat választási törvénymódosítást hoztak, többek között korlátozták a szavazóhelyiségeket figyelő videokamerákhoz való hozzáférést, az egyes régiókban „kísérleti” online szavazást, továbbá háromnapos szavazási időszakot vezettek be. Emellett kiterjesztették a mobil szavazóhelyiségek használatát és az otthoni szavazás lehetőségét.
„Ez átláthatatlan választás volt – mondta Vitalij Averin, a Golosz elemzője. – Nem volt közvetlen videoközvetítés, mint a 2018-as elnökválasztás és a legutóbbi szövetségi választások során, és láttuk, milyen komoly akadályokba ütköztek a választási megfigyelők.”
Szigorodó adminisztratív ellenőrzés
Alekszandr Knev moszkvai elemző hasonlóan beszélt az újfajta, háromnapos szavazásról, amelyet állítólag azért vezettek be, hogy kényelmesebbé tegyék a részvételt és csökkentsék a zsúfoltságot a pandémia miatt.
„A valóságban a három nap fő célja az adminisztratív ellenőrzés szigorítása” – mondta Knev a Szabad Európa orosz szolgálatának.
Egy férfi szavaz a 2021-es orosz parlamenti választásokon a 145. választási körzetben
„A hatóságok az elmúlt években azt az érzést keltették, hogy az embereknek meg lehet parancsolni, hogy menjenek el szavazni, de úgy szavaznak, ahogy akarnak (…) Úgy gondolták, hogy a szavazók áramlásának szétterítésével azt a benyomást keltik, hogy jobban és szigorúbban figyelik őket.”
Az ellenőrizhetetlen elektronikus szavazás valószínűsíthető kiterjesztése a 2024-es elnökválasztáson döntő lépés lehet afelé, hogy az oroszországi demokráciának még a látszatát is felszámolják – vélik elemzők és Kreml-kritikusok.
„Ez a választás, bár messze nem volt tökéletes, de Oroszország utolsó papíralapú választása lehet” – írta Andrejcsuk.
„Nyilvánvaló, hogy a kormány célja az, hogy a 2024-es elnökválasztásig az egész országban elektronikus szavazási rendszert vezessen be. Ha ez megtörténik, még elméletileg sem lesz lehetséges a szavazás szentségének ellenőrzése.”
Ez nemcsak az eredmények számlálására igaz, érvelt Oreskin, hanem magukra a szavazatokra is.
Az elektronikus szavazást „az államtól függő dolgozóknak találták ki, akik közül sokan a munkahelyükön lévő számítógépeken szavaztak – mondta. – Ezek az emberek biztosak benne, hogy van egy eszköz, amely ellenőrzi, hogyan szavaztak, és nem lehet meggyőzni őket arról, hogy valóban titkos szavazatot adtak le.”
Az már ismert, hogy a bűnüldöző hatóságok az ellenzéki vezető, Alekszej Navalnij honlapjainak feltöréséből hozzáférhettek a bizalmas adataihoz, és számos támogatójánál megjelentek, hogy megfélemlítsék őket a Duma-választást megelőző hónapokban.
Új idők, új megközelítés
A közelmúltbeli választási kampány másik jellemzője, amely meghatározhatja a 2024-es szavazás alaphangját, a valódi ellenzék, a független civil társadalom és a független média elleni könyörtelen fellépés volt.
Ez elsősorban a külföldi ügynökökről, a nemkívánatos szervezetekről és a szélsőségességről szóló, homályosan megfogalmazott és rapszodikusan végrehajtott törvények mechanizmusán keresztül történt.
A törvényeket arra használták, hogy a prominens ellenzéki jelölteket kizárják az indulás lehetőségéből. Egyeseket bebörtönöztek, másokat pedig az ország elhagyására kényszerítettek. Emellett jelentősen megnehezítették a kampányról való tudósítást és a választások nyomon követését.
Miközben folyamatos támadás alatt állnak a nagy független médiumok, és számos ismert jogvédő civil szervezet omlik össze a kormány ellenséges megbélyegzése miatt, átformálódik a 2024-es választások politikai terepe.
Alekszandr Riklin moszkvai újságíró a Szabad Európa orosz szolgálatának írt esszéjében megjegyezte, hogy „sok szakértő biztos abban, hogy az elnöki adminisztráció már nem játszik döntő szerepet a belpolitika alakításában. Azt mondják, hogy helyét a Szövetségi Biztonsági Szolgálat legmagasabb rangú emberei közül származó váll-lapos férfiak vették át.”
„Ezek az emberek, mint tudjuk, más módszerekkel dolgoznak” – tette hozzá.
„Fontos megérteni, hogy ez nem magától történt. A hatalmi piramis csúcsán úgy döntöttek, hogy az új idők új megközelítést követelnek.”