Az izraeli hadsereg alakulatai hétfőn mélyebben behatoltak az övezet északi és középső részén, míg az ENSZ figyelmeztetett, hogy a légicsapások miatt veszélyben vannak a kórházak, ahol a sebesültek mellett menedéket kereső civilek tízezrei tartózkodnak.
Több tucat izraeli harckocsi és buldózer torlaszolta el Gázában a legfőbb észak–déli autóutat, amelyen a korábbi utasítások alapján a helyi lakosságnak délre kellene távoznia a készülő szárazföldi offenzíva miatt.
Daniel Hagari, a hadsereg szóvivője arról számolt be, hogy „kiterjesztettük a műveleteinket”, azonban konkrétumokat nem árult el.
Azt is közölte, hogy az előző éjszaka folyamán többtucatnyi fegyveressel végeztek, illetve lerombolták a Hamász egyik állását. Az utóbbi néhány nap során több mint hatszáz katonai célpontot támadtak, így például fegyverraktárakat és rakétakilövő állásokat is.
Ehhez kapcsolódóan: Gázai konfliktus: a háborúnál is nagyobb kérdés, hogy mi lesz utána
A Gázát uraló terrorszervezet tudatta, hogy harcosai izraeli katonákkal csaptak össze, miközben folytatták a zsidó állam rakétázását.
Az AP hírügynökség birtokába jutott egy videófelvétel, amelyen az látható, hogy egy autó közelíti meg a blokádot, majd megáll, megfordul, és amikor elindul a másik irányba, az egyik tank tüzet nyit rá. A gázai egészségügyi minisztérium tájékoztatása szerint a jármű három utasa életét vesztette.
A légicsapások teljes negyedeket romboltak porig az övezetben, nagyjából 1,4 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására, miután Izrael elrendelte a terület északi részének kiürítését. Izrael rámutatott, hogy a több mint nyolcezer rakétát kilövő Hamász élő pajzsként használja a civileket, ezért is lényeges, hogy elhagyják a műveleti zónát.
Your browser doesn’t support HTML5
„Ez az otthonom”: orosz és ukrán katonák együtt szolgálnak az izraeli hadseregben
Ugyanakkor továbbra is több százezer ember tartózkodik Gáza északi részén annak ellenére, hogy Izrael figyelmeztetett: a maradókat a terrorszervezet cinkosainak tekintheti. Sokan már ha akarnának, se tudnának elmenekülni a Szaláh ad-Din út torlasza miatt.
Ugyancsak vasárnap harminchárom segélyszállító kamion érkezett Gáza déli részére Egyiptom felől. Ez az eddigi legnagyobb humanitárius szállítmány a fegyveres konfliktus kezdete óta, szakértők szerint azonban közel sem elég; a háború előtt naponta átlagosan ötszáz érkezett.
Egy nappal korábban a tömeg betört az ENSZ több létesítményébe, ami a világszervezet szerint azt jelzi, hogy kezd megbomlani a közrend a fokozódó kétségbeesés közepette, minthogy az izraeli blokád miatt alig van élelmiszer, ivóvíz, üzemanyag és gyógyszer a területen.
Joe Biden amerikai elnök a napokban hangsúlyozta, hogy „azonnali hatállyal és jelentősen” növelni kell a humanitárius segélyszállítmányok mennyiségét.
Izrael az utóbbi héten megnyitott két vízvezetéket is Gáza déli részének ellátása érdekében, továbbá jórészt helyreállították a távközlési hálózatokat, miután a szolgáltatás egy napig teljesen szünetelt.
Az ENSZ adatai szerint mintegy 117 ezer ember keresett menedéket kórházakban az északi területeken, azt remélve, hogy ott biztonságban lesznek.
Ehhez kapcsolódóan: Milyen szerepe van Oroszországnak a Hamász Izrael elleni támadásában? Interjú Hanna Notte elemzővel
Az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Irodája (OCHA) rámutatott, hogy egyre nagyobb veszélynek vannak kitéve az észak-gázai egészségügyi létesítmények, miután többnek a környékén is légitámadásokat hajtottak végre. Mind a tíz érintett kórház kiürítését elrendelték, ám a dolgozók megtagadták, mondván, hogy ez számos beteg halálát eredményezné.
Civilek tízezrei kerestek menedéket a Gázavárosban működő Sifa kórházban, amely alatt Izrael szerint a Hamász titkos parancsnoki központot létesített. Bizonyítékokat nem mutattak be erről, az iszlamisták pedig tagadnak.
A Palesztin Vörös Félhold közölte, hogy több lövedék az al-Kudsz kórháztól körülbelül ötven méterre csapódott be, miután Izrael kétszer is felszólított a 14 ezer embert befogadó intézmény evakuálására.
A déli Hán Júniszban lévő Nasszer kórházban mintegy húszezer ember tartózkodik az igazgató szerint.
Eközben egyre fokozódik a nyomás az izraeli kormányon a Hamász által október 7-én elhurcolt mintegy 240 túsz kiszabadítása érdekében.
A Hamász azt állítja, hogy készen áll a túszok elengedésére, amennyiben Izrael elengedi az összes, általa bebörtönzött palesztin rabot, ami több ezer embert jelent.
Ehhez kapcsolódóan: Szijjártó Péter: Négy, magyar érintettségű fogoly van a Hamász túszai között
Több elrabolt izraeli civil családtagja támogatásáról biztosította, a kormány ugyanakkor elutasította a fogolycserét. „Ha a Hamász nem érzi a katonai nyomást, akkor semmi nem fog történni” – jelentette ki Joáv Galant izraeli védelmi miniszter.
A gázai iszlamista vezetés arról számolt be, hogy mostanra átlépte a nyolcezret a palesztin halálos áldozatok száma, akiknek többsége nő és gyerek.
John Kirby, az amerikai Nemzetbiztonsági Tanács szóvivője ezzel kapcsolatban közölte: „Nem vehetünk készpénznek semmit, ami a Hamásztól jön, beleértve az úgynevezett egészségügyi minisztériumot.”
Ehhez kapcsolódóan: Humanitárius ügynökségek hitelesnek tartják a gázai halálos áldozatokról közölt számokat
A terroristák október elején több mint 1400 embert mészároltak le Izraelben, többségében civileket. A zsidó állam adatai szerint a fegyveresek legkevesebb 239 embert, köztük nőket, gyerekeket és időseket hurcoltak el és tartanak fogva azóta is.
Az Izrael és a Hamász közötti korábbi négy háború összesen nagyjából négyezer áldozatot követelt. Ezt a mostani számok jelentősen meghaladják, és a szárazföldi művelet is rengeteg halottal járhat elemzők szerint a rendkívül sűrűn lakott területen.