Üresen konganak a fácántojás-keltetők az abádszalóki Hubertus Vadásztársaság telephelyén. A társaság 40 éve foglalkozik fácánok nevelésével. Igény volt is rá, hiszen Magyarországon évente több százezer madarat lőnek a külföldi és a magyar vadászok. Így a Hubertus az elsők között állt rá a fácánok keltetésére, szaporítására és nevelésére Magyarországon.
Koronavírus: derült égből…
Erdei Péter, a Hubertus Vadásztársaság elnöke még februárban is ugyanúgy tette a dolgát, mint a járvány előtti időkben. Nem gondolta, hogy a dominóeffektus, amit a koronavírus indít el, az ő életükben is ekkora gondot okoz majd.
„Általában 7 és 10 ezer darab közötti tojófácán-állományunk van. Ennek a szaporulatát kezelgetjük. Ez azt jelenti, hogy ez közel félmillió tojás egy évben. Nekünk van kapacitásunk arra, hogy durván 90-100 ezer darab csibét magunk neveljünk fel, 15-20 ezer körülit pedig felnőtt korig megtartsunk. Általában a tojásnak a felét eladjuk, másik felét keltetjük, csináljuk magunknak”
-magyarázta Erdei Péter a Szabad Európának az idáig jól bevált receptjüket. Ez a terv azonban csak a boldog békeidőkig működött.
A fácán még mindig luxusterméknek számít Magyarországon: egy kifejlett példány ára 3-4 ezer forint között mozog. Fotó: Perjési Nándor
„Rákészültünk a tojástermelésre, de márciusban beütött a koronavírus és a francia partnerek közölték, hogy mivel ők Angliába szállítanak tovább és Angliában teljes a lezárás, nulla darab tojást fogadnak az előző években eladott 100 ezres nagyságrendhez képest”
-fejtette ki a szakember, aki azt is elmondta: az apróvadas vadászati nagyhatalom Nagy-Britannia, ahol évente akár 70-80 millió fácánt is lepuffantanak a vadászok. Ezért, ha a szigetország behúzza a féket, akkor a zömében francia közvetítő cégeken oda exportáló magyar fácános társaságoknak is más megoldásokat kell keresniük. A Hubertus Vadásztársaság vezetője azt mondja: a koronaválság előtt 42 eurocentért adtak egy fácántojást, amiből 200 ezer darabot értékesítettek tavaly. Ez adta a cég bevételének több mint negyedét. Megpróbálták Magyarországon eladni, de csak kis részét tudták, nagyon nyomott áron.
„70- 80 ezer tojást meg kellett semmisíteni, elvitte a fehérje eldolgozó. Mit csinálsz vele? Próbáltuk, kerestük a lehetőséget, hogy esetleg élelmiszer-alapanyagként tésztagyárnak eladjuk. Nekünk azt mondták Szolnok megyében, hogy felejtsük el. Eleve nem úgy van minősítve, nem élelmiszer-alapanyagot állít elő”
-meséli Erdei Péter, aki úgy számolt, hogy idén csak a fácántojás bizniszen nagyságrendileg 20-21 millió forintot buktak.
Perjési Nándor Kecelen fácánozik nagyban. Az ő exportjának is véget vetett a válság.
„Tőlem éves szinten 60 ezer előnevelt madár megy ki Nyugat-Európába. Csehországtól nyugatra. Ebből a 60 ezerből 3 ezret tudtam eladni külföldön. Francia tojásexport pedig ugyanaz a cipellő, mint az abádszalókiaknál. Tehát az is beragadt”
Perjési Nándor ugyan a 60 ezer előnevelt fácánját el tudta Magyarországon „sózni”, de szerinte az ágazati problémákat kormányzati segítsége nélkül már nem tudják megoldani.
Ehhez kapcsolódóan: 1100-nál több magyar katona volt koronavírusosAkikkel már madarat sem lehet fogatni
Magyarországon 60 ezer aktív vadász van és a társaságok között óriási a vagyonbeli különbség. Akad olyan társulás, ahol az évi tagdíj a milliót is veri, de ilyen elitnek számító vadásztársaságból viszonylag kevés van az országban. Általában 50 és 100 ezer forint között mozog az éves tagdíj és ezek a jól fizető külföldi vendégek bérvadásztatásából, illetve az elejtett vad húsának továbbértékesítéséből tartják fenn magukat. Legalábbis így volt ez eddig. Merthogy 2020-ban a koronavírus miatti korlátozásokat éppen akkor léptek életbe, amikor elkezdődött volna a vadászidény.
„Április 15-én kezdődött az őzbak vadászatának időszaka. Egy alföldi területnek, ahol a természetes állományokra alapoznak, ott ebből van bevétel, ősszel pedig jön a fácános, nyulas szezon. És kész. Ennyi. A többi csak bohóckodás. Gondold el azt a vadásztársaságot, aki egy nagyvadas területen gazdálkodik. Próbált volna áprilisban őzbakos vendéget fogadni, de nem nagyon lehetett. Várta a szeptembert, hogy akkor az legalább jó lesz, mert szarvasbikából majd lesz legalább pénz. Erre azt mondták, hogy elnézést, nem jöhet külföldi. Most meg ez van.”
-magyarázza Erdei Péter, a Hubertus Vadásztársaság vezetője, aki szerint a kijárási korlátozás bár engedné, hogy hajnali 5 és este 8 között vadásszanak, de sok esetben a vad elő sem merészkedik este 8 előtt. Ezért sokan inkább el sem mennek a vadászatra. Akik pedig elmennek, azok is alkudnak. Nem keveset.
„Nyilván jött magyar. Azonnal azt mondja, tudom, hogy szar helyzetben vagy, adj engedmény, fél áron meglövöm”
-tette hozzá Erdei Péter.
„A vadásztársaságok nem tudják levadásztatni és levadászni ezeket a madarakat, akkor nem fognak bevételhez jutni. Ezt egy külföldi vendégvadász nélkül nagyon nehéz elképzelni. Jelenlegi számításaink szerint olyan 300-330 ezer felnőtt madár van, ami eladatlan az országban. Ha engedik a vadászatot a belföldieknek, akkor olyan 180 ezer még mindig be fog ragadni”
-magyarázta a Szabad Európának Perjési Nándor, a Kecelen fácánokkal foglalkozó cég vezetője, aki azt is elmondta: a vadásztársaságok tulajdonképpen a nemzeti vagyont kezelik, hiszen a vad az állam tulajdona.
Előnevelt fácánok Kecelen
A vadgazdálkodás pedig nem csak arról szól, hogy néhányan fácánokat vesznek azért, hogy szabadon engedhessék és lelőjék. A vadgazdálkodás arról szól, hogy az állatokat etetni, gondozni kell, és a vadállomány egyedszámát olyan egészséges mederbe kell terelni, amely a működőképes ökoszisztémát nem borítja meg. Perjési Nándor azt mondja, a 10-12 magyarországi fácánnevelde ügye más ágazatokra is átterjedhet.
“Nem feltétlenül csak mi vagyunk bajban most, hanem a vevőink, a kis vadásztársaságok is tönkre fognak menni a tavaszi vadkár idején. Tehát a vadkárt a vadásztársaságoknak kell fizetniük, de ha neki ebben az évben nem volt bevétele, mert nem tudtak vadászni, akkor nem lesz miből fizetni. Ezért ez egy ördögi kör, mert a gazda, aki napraforgót és kukoricát termel, ami vadkára lesz, nem lesz kifizetve, az ő álla is fel fog kopni. Kevesebb lesz a termés, és ez szépen be fog gyűrűzni más ágazatokba is”
-fejtette ki a véleményét Perjési Nándor, aki több társával együtt a kormánytól kért segítséget. Állítása szerint összesen egymilliárd forintból megmenthetőek lennének a magyar fácánneveldék.
Érdekesnek találta cikkünket? Ingyenes mobilalkalmazásunkkal bárhol és bármikor elérheti a Szabad Európa weboldalának tartalmát! Töltse le díjnyertes applikációnkat a Google Play vagy az Apple Store kínálatából!