Lehet, hogy most az akkumulátorral hajtott elektromos kocsikról esik több szó, de ne zárjuk ki a lehetőségek a most még másodhegedűs hidrogént sem. Ez a véleménye néhány nagy autógyártónak, köztük a BMW-nek és az Audinak, amelyek hidrogén üzemanyagcellás prototípusokat is fejlesztenek.
A cégek megpróbálják bebiztosítani magukat, arra számítva, hogy a politikai széljárás megváltozása a hidrogén irányába billentheti a mérleget az ágazatban. Az autóipar fejlesztési irányát egy ideig az elektromos meghajtásra fogadó Tesla határozta meg.
Németország, a globális autóipar éllovasa viszont értésre adta, hogy nem feltétlenül Elon Musk cégénél van a bölcsek köve.
A német gyártók már most milliárdokat ölnek a kutatás-fejlesztésbe a hidrogén üzemanyagra való áttérésben az olyan ágazatokban, mint az acél- és a vegyipar. Így próbálják elősegíteni a klímacélok megvalósítását, arra készülve, hogy a szorosnak várt szövetségi választások után a Zöldek is bekerülhetnek a kormánykoalícióba, és ennek nyomán tovább erőltethetik a zöld technológiák térnyerését.
A német autógyártók közül a BMW a hidrogén legnagyobb támogatója, és 2030 körül tervezi piacra dobni az első hidrogénmeghajtású szériakocsit. A vállalat emellett a világ legnagyobb autópiacának számító Kínában és Európában is figyelemmel kíséri a politikának a hidrogéntechnológiához való változó hozzáállását.
A müncheni székhelyű prémiumgyártó már kifejlesztette az X5-ös terepjáró modelljét alapul vevő hidrogénes kocsi prototípusát – egy olyan projekt keretében, amelyet részben a német kormány is finanszírozott.
Jürgen Guldner, a BMW alelnöke, egyben a hidrogén üzemanyagcellás autóprogram vezetője a Reutersnek elmondta, hogy a cég 2022-ben csaknem száz autóból álló tesztflottát hoz létre.
„Akár a politika, akár a kereslet tolja előtérbe ezt a technológiát, mi készen állunk majd egy termékkel – mondta, hozzátéve, hogy csapata már dolgozik a következő generációs járművek kifejlesztésén. – Közel állunk hozzá. Meg vagyunk győződve arról, hogy ebben az évtizedben áttörést érünk el.”
Tesla Model X elektromos kocsik egy töltőállomáson. A hidrogéncellát gyorsabban lehet feltölteni
A VW prémium kategóriás Audi márkájának képviselői a Reutersnek elmondták, hogy a vállalat több mint száz szerelőből és mérnökből álló csapatot állított össze, amely az egész Volkswagen csoport nevében kutatja a hidrogén üzemanyagcellák lehetőségeit, és már meg is építettek néhány prototípust.
Most még túl drága a hidrogén
A hidrogént a világ legnagyobb teherautó-gyártói, mint például a Daimler AG Daimler Truck, a Volvo Trucks és a Hyundai is biztos befutónak tekintik, mivel az akkumulátorok túl nehezek a hosszú távú szállításra használt járművekhez.
Az üzemanyagcella-technológia azonban – amelyben a hidrogén katalizátoron áthaladva áramot termel – egyelőre túl drága ahhoz, hogy tömeges mennyiségben gyártsanak ilyen személykocsikat. A cellák komplikált egységek, drága anyagokat tartalmaznak, és bár a feltöltés gyorsabb, mint az akkumulátorok esetében, az infrastruktúra hiányosabb.
Az a tény, hogy a hidrogén olyan nagy lemaradásban van a megfizethető áron piacra jutásért folytatott versenyben, azt is jelenti, hogy még a technológia egyes szószólói, például a német zöldek is az elektromos személygépkocsikat részesítik előnyben, mivel szerintük ezek jelentik a leggyorsabb utat a közlekedés szén-dioxid-mentesítésére.
A hidrogéncellát William Robert Grove walesi mérnök találta fel 1842-ben, de egy német mérnök építette be olyan motorba, amivel egy csónakot hajtott a Néva folyón a cári időkben Szentpéterváron
A Zöldek azonban támogatják a hidrogén használatát hajókon és repülőgépeken, és nagymértékben be akarnak fektetni a kizárólag megújuló forrásokból előállított „zöld” hidrogénbe.
„A hidrogén rendkívül fontos szerepet fog játszani a közlekedésben” – mondta Stefan Gelbhaar, a párt közlekedéspolitikai szóvivője a Bundestagban.
A politika azonban néha kiszámíthatatlan – a Volkswagen például a 2015-ben kipattant dieselgate csalási botrány után szentből azonnal bűnössé vált. Egyes autógyártók a hidrogéntechnológiát egyfajta biztosításnak, B tervnek tekintik, mivel az EU 2035-től a fosszilis üzemanyaggal működő autók tényleges betiltását tűzte ki célul.
Tavaly a Daimler közölte, hogy leállítja a Mercedes-Benz GLC F-CELL, egy hidrogén üzemanyagcellás terepjáró gyártását. Viszont a vállalat terveit ismerő forrás szerint a projekt könnyen újraindítható, ha az Európai Bizottság vagy egy zöld koalíciós partnert magában foglaló német kormány úgy dönt, hogy kiáll a hidrogénkocsik mellett.
„Először az elektromos kocsikra összpontosítunk, de szorosan együttműködünk a teherautós ágazattal– mondta Jörg Burzer, a Daimler termelési vezetője, amikor erről a lehetőségről kérdezték. – A technológia mindig rendelkezésre áll.”
180 km/óra a hidrogénes X5-ösben
A japán autógyártók, a Toyota, a Nissan és a Honda, valamint a dél-koreai Hyundai évekig egyedül fejlesztették és próbálták elterjeszteni a hidrogén üzemanyagcellás autókat, de most már társaságuk van.
Kína például bővíti a hidrogén üzemanyagtöltő infrastruktúráját, és több autógyártója dolgozik már üzemanyagcellás autókon, köztük a Great Wall Motor, amely hidrogénüzemű terepjárók fejlesztését tervezi.
A Toyota hirdogéncellás kocsija, a Mirai, amelyet 2013-ban mutattak be a tokiói autószalonon
Az EU több hidrogén-töltőállomást akar építeni a teherkocsik számára. Joshua Cobb, a Fitch Solutions autóipari elemzője szerint a blokk valószínűleg csak két-három év múlva kezdi meg a hidrogénüzemű személyautók támogatását, mivel még mindig nem sikerült kitalálni, hogyan finanszírozzák az akkumulátoros-elektromos autók elterjedését és hogyan állítsanak elő megújuló forrásokból elegendő „zöld” hidrogént.
Viszont hozzátette: „Nem kizárt, hogy ha a (német) Zöldek hatalomra jutnak, akkor felgyorsíthatják a hidrogén üzemanyagcellás autókat előnyben részesítő szabályozás elfogadását.”
A BMW-nél Guldner elismerte, hogy a hidrogéntechnológia ma még túl drága ahhoz, hogy a fogyasztói piac számára életképes legyen. Viszont hozzátette: csökkenni fognak a költségek, amint a fuvarozó cégek is befektetnek a technológiába, hogy az üzemanyagcellás járműveket széles körben piacra dobhassák.
A BMW hidrogénüzemű X5-ös prototípusának bemutatóján Guldner a Reuters riporterével 180 km/órás sebességgel haladva ment az autópályán a cég müncheni központjának közelében. Azt is bemutatta, hogy néhány perc alatt 500 kilométer megtételére elegendő üzemanyagot tudott beletankolni egy Total benzinkút hidrogénszivattyújának segítségével.
Guldner elmondta, hogy a BMW a hidrogéncellás autóira a jövőbeni akkumulátoros elektromos modellek kiegészítőjeként tekint, és alternatívát kínál azoknak az ügyfeleknek, akik nem tudnak otthon tölteni, messzire szeretnének utazni, és gyorsan akarnak tankolni. A hidrogénüzemű X5 motorja megegyezik a BMW tisztán elektromos hajtású iX modelljével.
„Amikor a jövő a zéró emisszió, úgy gondoljuk, hogy két válasz jobb, mint egy” – tette hozzá.
Hosszú és kanyargós út
A Fitch Solutions munkatársa, Cobb szerint azonban még évekbe telik, mire a hidrogénüzemű kocsik európai politikai támogatása nyomán sok darabot tudnak eladni.
Az LMC autóipari tanácsadó cég előrejelzései szerint a hidrogén különböző felhasználási módjai – a teherkocsik, a légi közlekedés és az energiatárolás terén – ösztönözni fogják a hidrogénhajtású személykocsik megjelenését is, de csak hosszabb távon.
„Nem fogunk gyorsan eljutni oda” – mondta Sam Adham, az LMC vezető elemzője. Az LMC becslése szerint 2030-ban a hidrogén üzemanyagcellás modellek az európai eladások mindössze 0,1 százalékát teszik majd ki, és az értékesítés csak 2035 után indul be igazán.
A technológia kilátásaival kapcsolatban továbbra is megosztott a globális autóipar, sőt még az autógyártó csoportokon belül sincs egyetértés.
A VW Audi részlege például kutatja ugyan az üzemanyagcellákat, de Herbert Diess, a Volkswagen csoport vezérigazgatója lekezelően nyilatkozott a hidrogénüzemű kocsikról.
„A hidrogénautóról bebizonyosodott, hogy nem jelent megoldást a klímaváltozásra – írta idén egy tweetben. – Ezekkel a látszatvitákkal csak időt pazaroljuk.”
Stephan Herbst, a Toyota európai vezérigazgatója más véleményen van.
A Hydrogen Tanács nevű üzleti csoport tagjaként – amelynek előrejelzései szerint 2050-re több mint 400 millió hidrogénüzemű autó fut majd az utakon – Herbst azt mondta, bízik abban, hogy az ambiciózus szén-dioxid-csökkentési célokat kitűző kormányok az elektromos autók mellett a hidrogént is népszerűsíteni fogják.
„Határozottan hisszük, hogy ez nem vagy-vagy kérdés – magyarázta. – Mindkét technológiára szükségünk van.”
A Reuters tudósítása alapján.
Mondja el véleményét a Szabad Európáról ebben a rövid kérdőívben: https://bit.ly/szabadeuropa-kerdoiv
Köszönjük!