Az Európai Uniónak növekvő ellenségeskedéssel kell szembenéznie szerte a muzulmán világban és azon túl is, mivel Izrael-párti elfogultsággal és kettős mérce alkalmazásával vádolják – figyelmeztetett az unió külpolitikai főképviselője.
Josep Borrell közölte: attól tart, hogy ez alááshatja Ukrajna diplomáciai támogatását a globális Dél országcsoportban, illetve tarthatatlanná teheti, hogy az EU továbbra is ragaszkodjon a nemzetközi megállapodások emberi jogi záradékaihoz.
Azt mondta: az EU-nak „nagyobb empátiát” kell tanúsítania a palesztin civil életek elvesztése miatt Izraelnek a Hamász ellen vívott háborújában, amelyet a palesztin fegyveres csoport október 7-i, határokon átnyúló gyilkos támadása váltott ki. A Hamászt többek közt az Európai Unió és az Egyesült Államok is terrorszervezetnek minősíti.
Borrell a Reutersnek beszélt minderről ötnapos közel-keleti útján, amelynek során felkereste a Hamász által elpusztított Be’eri kibuc romjait, Ciszjordániát, részt vett egy regionális biztonsági konferencián Bahreinben, és fogadta őt a katari uralkodó, valamint Jordánia királya is.
Hétfő este véget érő körútján Borrell arab vezetőket és palesztin civil társadalmi aktivistákat hallott panaszkodni arra, hogy a 27 tagú EU nem ugyanazokat a normákat alkalmazza Izrael gázai, illetve Oroszország ukrajnai háborúja esetében.
„Valóban mindannyian bírálták az Európai Unió álláspontját, amelyet egyoldalúnak tartanak” – közölte Borrell.
Mobiltelefonjával integetve elmondta, hogy több minisztertől kapott már olyan üzenetet, amelyben jelezte, hogy a legközelebbi ENSZ-szavazásnál nem támogatja Ukrajnát.
„Ha a dolgok így folytatódnak még néhány hétig, nőni fog az európaiakkal szembeni ellenségeskedés” – tette hozzá.
Your browser doesn’t support HTML5
Stabilizálódik az al-Sifa kórházból evakuált koraszülöttek állapota
A bírálatokra reagálva Borrell hangsúlyozta, hogy az emberi élet mindenhol azonos értéket képvisel, és az EU egyöntetűen azonnali humanitárius szünetet sürgetett a harcokban, hogy a gázai palesztinok segélyhez juthassanak, és megnégyszerezte az enklávénak szánt humanitárius segélyt.
Ám az arab vezetők azt akarják, hogy azonnal érjenek véget az izraeli bombázások, amelyek legalább 13.300 palesztint, köztük legkevesebb 5600 gyermeket öltek meg a Hamász által irányított gázai kormány szerint.
Az EU-t és az Egyesült Államokat egyaránt elmarasztalják azért, mert nem ítélték el Izrael bombázásait, ellentétben az ukrajnai invázióra adott nyugati válasszal.
Izrael azt hangsúlyozza, hogy történelme legsúlyosabb támadására válaszol, amelyben izraeli adatok szerint mintegy 1200 embert öltek meg, és 240-et ejtettek túszul. Azt állítja, hogy azért támad civil negyedeket, mert azokban folytatja tevékenységét a Hamász, és mindeközben megpróbálja elejét venni az ártatlan áldozatoknak.
Ehhez kapcsolódóan: Az EU elítélte a Hamászt, amiért élő pajzsként használja a polgári lakosságot
Európa küszködik
Külpolitikai főképviselőként Borrell felel az EU-tagok közös álláspontjának kialakításáért.
A Közel-Kelet szomszédjaként, jelentős számú zsidó és muszlim otthonaként az EU számára jelentős a tét a mostani válságban. Bár nem ugyanabban a ligában játszik, mint az Egyesült Államok, de van némi diplomáciai súlya a térségben, nem utolsósorban a palesztinoknak juttatott segélyek legnagyobb adományozójaként.
Az unió azonban nehézségekbe ütközött a Hamász-támadás elítélésén túl az egységes álláspont kialakításában. Nagyrészt arra szorítkozott, hogy támogatja Izrael jogát az önvédelemre a nemzetközi jog keretein belül, és a harcok szüneteltetésére szólít fel.
Eközben egyes tagországok, így Németország, Ausztria, Csehország és Magyarország határozottan támogatja Izraelt, míg mások, például Írország, Belgium és Spanyolország bírálja a zsidó állam katonai akcióját.
Franciaország humanitárius fegyverszünetre szólított fel, amely utat nyitna a tűzszünethez.
Borrell, a veterán spanyol szocialista politikus múlt hónapban kijelentette, hogy Izrael egyes lépései ellentétesek a nemzetközi joggal – ami több EU-tagállamot felbosszantott.
Útja során kerülte az ilyen közvetlen nyilvános kritikát. Arra is törekedett, hogy megértse az izraeliek fájdalmát, felidézte a hatvanas években szerzett saját élményeit az egyik kibucban.
Ugyanakkor azt mondta: az EU-nak többet kellene tennie annak bizonyítására, hogy törődik a palesztin életekkel is, és ennek eszköze lehet a segélyek Gázába jutásának sürgetésén túl a palesztin állam létrehozásának elősegítése az úgynevezett kétállami megoldás keretében.
Kétségbeesett düh: Izrael- és palesztinbarát tüntetések világszerte