Orbán Viktor miniszterelnök hétfő délelőtt jelentette be az eddigi legszigorúbb járványügyi intézkedéseket a koronavírus miatt.
A felsőoktatás csak online formában működhet. Az egyetemi kollégiumokat is bezárják és a középiskolák 8. évfolyamai felett online oktatás lép életbe. Azonban az általános iskolák és az óvodák továbbra is nyitva maradnak.
„Az oktatás többi területén ugyanolyan nagy bajok vannak, mint az egyetemeket, vagy a középiskolákban. Nem kivétel ez alól sem az általános iskola, sem pedig az óvoda. De korábban nem rendelhette el Orbán Viktor, mert gondolom ez politikailag teljesen védhetetlen volt számára, de most végre szembejött a miniszterelnökkel a valóság”
- mondta el a Szabad Európának Komjáthi Anna, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének elnökhelyettese. A PDSZ már tegnap is felhívást intézett a szülőkhöz és azt kérték: aki csak teheti ne vigye iskolába, óvodába a gyerekét. Az elnökhelyettes szerint a szülők nagyon szeretnének ezzel a lehetőséggel élni, csakhogy ennek van egy törvényi akadálya.
A felsőoktatási intézményekben és a középiskolákban digitális oktatásra állnak át.
Az intézményvezetők kiállíthatják a szülők kérésére ezeket az hiányzási igazolásokat, de ahhoz, hogy 250 óra hiányzás után ne kelljen évet ismételnie a gyereknek, a kormánynak rendeletet kellene módosítania.
Komjáthi Anna, a PDSZ elnökhelyettese nem látja értelmét annak, hogy továbbra is nyitva legyenek az általános iskolák.
"Az a középiskola, ahol a tanárok 25 százaléka hiányzik, ott képzelheti, hogy mit tanulnak a gyerekek az órán, amikor a tesitanár tartja a tagozatos angolórát"
- magyarázta az elnökhelyettes, aki szerint már szeptember közepén meg kellett volna lépnie a kormánynak ezeket az intézkedéseket és be kellett volna zárniuk minden oktatási intézményt.
Az operatív törzs hétfői tájékoztatóján Müller Cecília tisztifőorvos azt mondta: az óvodákban és az általános iskolákban zavartalanul folyik a tanítás, ami szerinte azért lehetséges, mert az operatív törzs jelenleg 86 óvodában és 11 iskolában rendelt el rendkívüli szünetet, de ez csak az óvodák 3%-át, míg az általános iskoláknak csak 0,4%-át jelenti.
Az nemrég kihirdetett korlátozások a szállodaipart is érintik: nem fogadhatnak ezentúl turistákat, csak üzleti célból érkezett vendégeket.
A Magyar Szállodák és Éttermek Szövetsége éppen válságértekezletet tart és elemzik a miniszterelnök korlátozásokról szóló bejelentését. A bejelentés szerint a szállodáknál a zárás utáni első harminc napban a november 8-ig beérkezett foglalásokat, illetve azok 80 százalékát az állam megtéríti, de ennek feltétele, hogy a szállodai dolgozókat ne bocsássák el, és megkapják a fizetésüket. Hamvas Zoltán a Szövetség gasztronómiai társelnöke a Szabad Európának azt mondta: a szállodák vannak a legnagyobb bajban.
"A vidéki szállodák egyébként egészen jól mentek a koronavírus ellenére. A hosszú hétvégéken telt ház volt majdnem mindenhol. Szerintem a nyáron is tudtak annyit spórolni, hogy túléljenek. Hát most ez egy új helyzet, de úgy tudom, hogy kapni fognak állami támogatást, ha nem bocsájtja el őket a munkaadó. A helyzet nem rózsás, de nagyjából tudtuk mi várhat ránk"
- magyarázta Hamvas Zoltán, akinek vegyesek az érzelmei az intézkedések kapcsán.
Csordás Imre, a Szállodaszövetség tagja szerint sok áldozata lesz a szállodaiparban is a koronaválságnak, de vannak még tisztázatlan kérdések Orbán Viktor bejelentésével kapcsolatban.
"A szállodák nem fogadhatnak turistát csak kizárólag üzleti céllal utazókat. Kérdés, hogy akkor ezt hogyan lehet igazolni, hogy valaki nem turista?"
- vetette fel a szakember, aki szerint egyelőre az sem világos, hogy a szállodák dolgozói bármilyen gazdasági segítséget kapnak-e a kormánytól a kiesett bevételük után.