Románia új közösségi finanszírozású, rákos gyerekeket gyógyító kórháza világos és tetszetős. Kitűnik a környező szürke bukaresti létesítmények közül – már csak azért is, mert ez az ország első kizárólag adományokból épített kórháza.
A létesítmény nem kevesebb mint 350 ezer ember és csaknem nyolcezer vállalat hozzájárulásából épült. Az akciót egy olyan civil csoport kezdeményezte és vezette, amelynek tagjait frusztrálta, hogy mennyire alkalmatlanok feladataik ellátására a kórházak Romániában, ahol az állam a legkevesebbet költi az unión belül a közegészségügyre.
„A románoknak csak arra van szükségük, hogy hihessenek valamiben” – mondja Oana Gheorghiu, a pénzt összegyűjtő Adj Életet Egyesület társalapítója.
Alapítótársa, Carmen Uscatu számára az új kórház a bizonyíték arra, hogy „bármi lehetséges”.
Az intenzív osztály egyik kórterme
Radikális változás
A Give Life szerint a teljes összegből mintegy húszmillió euró két- és négyeurós SMS-ekből jött össze.
Az új létesítmény „pofon azoknak a politikusoknak, akik nem akartak és nem tudtak tenni semmit az egészségügyért ebben az országban” – írta a Facebookon Tudor Chirilă színész és zenész, az egyik adományozó.
A 2012-ben alapított Adj Életet segíti az egészségügyi infrastruktúra kiépítését az egész országban.
A bukaresti projekt 2015-ben született, amikor a két alapító látta, hogyan állnak sorba a rákos gyerekek és rokonaik a Marie Curie állami kórház egyetlen vécéje előtt.
Eleinte csak az onkológiai osztályok korszerűsítésére gondoltak, de a projekt kibővült egy teljesen új épület felhúzásával a régi kórház mellé.
Az egyéves és négy hónapos Ericet tavaly a szimpatikus idegrendszer rosszindulatú daganatával diagnosztizálták. A régi kórház épületében kezdték meg a kezelését, mielőtt átköltözött az újba kemoterápia céljából.
Eric édesanyja, a 41 éves Ildiz Ivan számára ez „radikális változást” jelentett.
„Több helye van arra, hogy szaladgáljon, játsszon” – mondta az AFP-nek az ugrálólabdákkal és játszókonyhával berendezett, napfényes játszószobában.
„Ha nem lennének itt az orvosok és a nővérek, otthon érezném magam.”
Ildiz Ivan és kisfia a játszószobában
A 140 férőhelyes, új épületben onkológiai, hemato-onkológiai, sebészeti, intenzív és idegsebészeti osztályok találhatók. Vannak játszószobák, mozi és rádióstúdió, sőt még egy csillagvizsgáló is helyet kapott a tetőn.
Az Adj Életet szervezet az egész létesítményt az államnak adományozta.
Az új kórháznak örülő orvosok egyike Madalina Schmidt hematológus. A körülmények itt „sokkal jobbak” – mondja.
Mivel a gyerekek és a szüleik boldogabbak, könnyebbé vált az interakció is az orvosok és a páciensek között – teszi hozzá a 49 éves doktornő, aki idén költözött Bukarestbe a kelet-romániai Iașiból, hogy az új intézményben dolgozzon.
Ehhez kapcsolódóan: Várólistán: 47 ezernél többen várnak műtétre az állami egészségügyben
Messze nincs kész
2015 óta a politikai instabilitás által gyötört Romániának nem kevesebb mint tizenkét egészségügyi minisztere volt.
„A hozzá nem értés, a jövőkép hiánya és időnként a korrupció” fertőzi az állami egészségügyi rendszert – mondja Gheorghiu.
Az Eurostat legfrissebb adatai szerint 2020-ban a 19 milliós országban volt a legalacsonyabb az egy lakosra jutó átlagos egészségügyi kiadás az EU-ban.
Miközben sok orvos elhagyja az országot, a betegeknek be kell érniük a leromlott és túlzsúfolt kórházakkal.
A romániai kórházak zöme 1970 előtt épült, és „már nem felel meg a mostani szabályozás követelményeinek” – áll a számvevőszék friss jelentésében.
Vagyis Gheorghiunak és Uscatunak még bőven van mit tennie.
Oana Gheorghiu és Carmen Uscatu, a kezdeményező civil szervezet alapítói
Már gyűjtik a pénzt egy másik épületre, ahol a régi kórház többi osztálya kap helyet. A létesítményt klinikává akarják alakítani.
„Nem állhatunk itt meg” – mondja Uscatu.
Közelíteni szeretnék az unió 81 százalékos átlagához a romániai daganatos betegek túlélési arányát, ami most hetven százalék.
Uscatu szeretné elérni, hogy a szülőknek többé ne kelljen külföldre utazniuk, hogy megkapják a beteg gyermekeik számára szükséges kezelést.
„Ez nem csak egy kórházról szól, hanem egy egész rendszerről” – mondja Gheorghiu.