Mostantól luxus lesz egzotikus kígyót, kaméleont vagy pókot tartani, mert a terráriumok folyamatos melegítőlámpás fűtése sok tízezerrel dobhatja meg a villanyszámlát a téli hónapokban – mondja Both Zoltán vadállatbefogó. A hüllőknél nem lehet a fűtéssel spórolni, nem elég a 18-20 fok, 28–32 fokon érzik jól magukat.
A nemrég történt két erzsébetvárosi kígyószökés oka emberi figyelmetlenség volt, még nem a rezsiárak következménye: nem tartották be a felelős állattartás szabályait. Egy apró rést sem lehet hagyni a terráriumon, mert ezek az állatok pillanatok alatt kereket oldanak, főleg nyáron, amikor nyitva az ablak vagy a teraszajtó – mondta Both Zoltán vadállatbefogó.
Egy felelős állattartó, ha nem szeretné tovább tartani az állatot, felkeres egy állatkereskedést vagy állatkertet, hogy leadja, de minden évben előfordul, hogy a szabadba engednek akár veszélyes állatokat, például aligátorteknőst – mesélte a szakember.
A jelentősen megemelkedett rezsiárak miatt többen juthatnak arra a fájó elhatározásra, hogy befejezik, mert nem tudják fizetni a többszörösére emelkedett, akár százezres villany- és gázszámlát.
Ehhez kapcsolódóan: Minden hetedik cég elképzelhetőnek tartja a bezárást a rezsiárak megugrása miattMint mondta, a terráriumok fűtéséhez melegítőlámpát használnak, ezek akár 100-150 wattosak, és egy nagyobb terráriumba kettő-három biztosan kell. Akinek van nyolc-tíz, akár még több terráriuma, annak brutálisan megemeli a költségeit – tette hozzá.
„Elég drága mulatság lesz innentől az egzotikus állatok tartása a megemelkedett rezsiárak miatt, átlagkeresetből már nem lehet űzni ezt a hobbit, igazán luxusnak számít majd” – fogalmazott.
Ahol eddig 30-35 ezer forint volt a terráriumok villanyköltsége, ott 110-120 ezerre emelkedhet. Ez nem egy, hanem legalább tíz terrárium esetén ennyi – mondta Both Zoltán. Szerinte télen látszik majd meg, amikor igazán fűteni kell az állatoknak, akik 28–32 fokon érzik jól magukat. Ebben még nincs benne a gázfűtés, amivel szintén nem lehet spórolni a hüllők esetében, akiknek az egyetlen ellenségük fogságban a hideg – magyarázta.
A szakértő több emberről is hallott, akinek sok terráriuma van, hogy befejezi és mindent elad, mert nem tudja tovább fedezni a költségeit.
Csak remélni tudja, hogy azok, akik úgy döntenek, hogy nem fizetik tovább a megemelkedett költségeket, nem az utcára dobják majd az állatokat, mert télen azonnal elpusztulnának. Abban is csak bízni lehet, hogy lesz elég férőhely azokon a helyeken, ahol átveszik az egzotikus hüllőket, de arra valószínűleg nincsenek felkészülve, ha tömegével kezdik el leadni a pitonokat, madárpókokat, leguánokat – mondta.
„Valamit ki kell találni, és valószínűleg ki is találnak, ez most elég új, ilyenben még nekem sem volt részem, csak bízom a legjobbakban” – fogalmazott.
Táborozó gyerekek királypitont (Python regius) simogatnak a Nyíregyházi Állatpark nyári táborában 2021. június 22-én
Őt személyesen is nagyon rosszul érinti a rezsiárak elszállása. Van többek között királypitonja, leguánja és szakállas agámája. Több mint húsz éve tart állat- és természetvédelmi előadásokat heti egy-két alkalommal óvodákban, iskolákban és rendezvényeken, ahová magával viszi az állatait is, akiket a gyerekek megsimogathatnak.
Bemutatja az adott fajt, beszél a felelős állattartás szabályairól, mesél Magyarország hüllőiről, kétéltűiről. Arra is megtanítja a gyerekeket, hogyan viselkedjenek erdőben, hova dobják a szemetet, lehet-e hazavinni talált kisállatot.
„A szívem szakad meg, amikor csökkentenem kell az állataim számát, mert nem bírom el a költségeket” – fogalmazott.
Neki körülbelül a háromszorosára kellene emelnie az árait, hogy ugyanott legyen, mint a drágulás előtt. Már eddig is többen sokallták, hogy emelje meg a háromszorosára, hogy fizetik ki az iskolák? – kérdezte.
Hüllőit filmekhez, videóklipekhez is bérbe adja, valamint állatbefogással is foglalkozik. Ha valaki bejelentést tesz, hogy közterületen olyan állatot lát, amely nem oda való szerinte, őt értesíti a segélyhívó. Ilyenkor odamegy és befogja az állatot. Ha a tartásához engedély kell, állatkertbe kerül.
Az utóbbi években főleg aligátorteknősöket kellett befognia patakokból, horgásztavakból, de a Dunából és a Balatonból is került elő ilyen veszélyes, engedélyköteles hüllő. A XVIII. kerületben egy háromméteres, Indiában őshonos tigrispitont kellett befognia – mesélte egyik legemlékezetesebb esetét.