Jogvédő csoportok már évek óta dokumentálják az orosz börtönhálózatban elharapózott kínzások és visszaélések bizonyítékait. Egy, a Kirov régióban bebörtönzött férfi borzalmas esete újabb bizonyítékokkal szolgált az aggasztó gyakorlatról.
Ügyvédje és rokonai szerint bosszúból kínoztak, erőszakoltak és aláztak meg egy orosz elítéltet, amiért panaszt tett egy jogvédő csoportnál, majd 22 napos éhségsztrájkba kezdett.
A gyilkosságért elítélt, 14 éves büntetését töltő Marszel Amirov állításai újabb bizonyítékok lehetnek az orosz börtönökben a rabokkal szembeni széles körű visszaélésekről.
Az év elején egy jogvédő csoport olyan videókat tett közzé, amelyeket egy másik létesítmény egykori rabja titokban szerzett meg a börtönök számítógépes hálózatából. A videók nagy visszhangot váltottak ki az orosz társadalomban, reflektorfénybe helyezve a börtönökben alkalmazott kínzásokat, amelyekről a hatóságok nagyrészt tudomást sem vesznek.
Novemberben Amirov, aki a Moszkvától ezer kilométerre keletre fekvő Kirov régió egyik börtönében raboskodik, találkozott a kormány által kinevezett emberi jogi felügyelőbizottsággal.
Egy korábbi, nagy port kavart videón két büntetés-végrehajtási tiszt instruál egy rabot, hogyan kínozzon meg más foglyokat
Egyiküknek elmondta, hogy megkínozták. Arról beszélt, hogy a fejét többször is belenyomták egy ürülékkel teli vödörbe, megverték, fojtogatták és egy partvissal megerőszakolták. Mindez abban az írásos vallomásban is szerepel, amelyet később átadott az ügyvédjének.
Kínzások és éhségsztrájk
Amirovot a látogatás után átszállították a börtön gyengélkedőjébe, de tizenegy nappal később, november 30-án visszakerült a kirovi fő börtönbe, ahol 2018 májusa óta tartják fogva. Ügyvédjének később elmondta, hogy az őrök ismét megkínozták és nyomást gyakoroltak rá, hogy vonja vissza a vallomását.
Ezután éhségsztrájkba kezdett, aminek következtében december 13-án visszaszállították a kórházba.
Tíz nappal később, miközben a börtön egészségügyi intézményében volt, Amirov újrakezdte az éhségsztrájkot. Később elmondta az ügyvédjének, hogy tettéért ismét megbüntették, és egy patkányokkal teli, fűtetlen büntetőcellába zárták.
December 23-án, amikor a börtön gyengélkedőjén tartózkodott, találkozott Tatjána Sabanova védőügyvéddel, és átadta neki a korábbi bántalmazásokat dokumentáló írásos vallomását.
„Amikor először megláttam, olyan volt, mint egy megsebzett állat” – mondta Sabanova a Szabad Európának.
„Forgatta a fejét, reszketett, mindentől félt és űzött volt a tekintete. De miután rájött, hogy nincs veszélyben, kicsit megnyugodott.”
Amirov korábban leveleket írt a rokonainak, amelyekben beszámolt a rabokkal szembeni, szerinte embertelen bánásmódról.
„Egy dolgot mondok: a börtönőrök számára a foglyok nem emberek, csak állatok, akikkel azt csinálnak, amit akarnak. És nincs kinek panaszt tenni” – mondta Amirov nővére, Lilija a Szabad Európának.
2020. április 10. Az angárszki 15. számú büntetés-végrehajtási intézet személyzete és elítéltjei egy tűz idején; a bűnüldöző hatóságok egyik forrása szerint az elítéltek körében egy nappal korábban börtönlázadás tört ki
A szövetségi börtönszolgálat regionális részlege eddig nem reagált kollégáink megkeresésére.
Nem ez volt az első eset
A rabokkal szembeni állítólagos kihágások miatt már korábban is vizsgálta egy regionális vizsgálóbizottság a kirovi börtönigazgatóságot és gyakorlatát. A vizsgálat azonban nem talált bizonyítékot a bántalmazásokra.
Andrej Babuscskin, a kormánybizottság tagja, aki novemberben találkozott Amirovval, nyilvánosan követelte, hogy kapjon megfelelő orvosi ellátást és indítsanak vizsgálatot a börtöntisztviselők ellen az állítólagos visszaélések miatt.
Emberi jogi aktivisták évek óta dokumentálják az eseteket és figyelmeztetnek a kínzások és jogsérelmek problémájára az orosz börtönökben, amelyek rendszere a szovjet korszak börtön- és munkatábor-gyakorlatát idézi.
Eddig azonban kevés reformot hajtottak végre, a börtönőröket és tisztviselőket pedig ritkán büntetik meg vagy vonják felelősségre. Múlt heti éves sajtótájékoztatóján Vlagyimir Putyin elnök azt mondta, hogy a börtönkínzás „világméretű probléma”, és bizonyítékok bemutatása nélkül azt állította, hogy Oroszországban nem rosszabb a helyzet, mint az Egyesült Államokban vagy Franciaországban.
Az Egyesült Államok világvezető a börtönbüntetések kiszabásában. A Human Rights Watch jogvédő csoport a kilencvenes években valóban sötét képet festett az amerikai börtönállapotokról, de nem egyértelmű, hogy korábbi kampánya után javult-e a helyzet.
Ritka fellépés: börtönvezetőket menesztettek
Közben Oroszországban a Gulagu.net csoport által közzétett videók kiszivárogtatása arra késztette a szövetségi nyomozókat, hogy vizsgálatot indítsanak az egyik létesítményben, a központi Szaratov régióban.
A Gulagu.net-projekt alapítója, Vlagyimir Oszecskin és informátora, Szergej Szaveljev, aki az orosz börtönökben alkalmazott kínzásokról beszélt, és most Franciaországban bujkál. 2021. október 19.
Ritka módon büntetéseket szabtak ki börtönvezetőkre: a szövetségi büntetés-végrehajtási szolgálat októberben bejelentette, hogy elbocsátott öt magas rangú börtöntisztviselőt, köztük annak a börtönnek az igazgatóját, ahol a videón rögzített bántalmazások történtek.