Április közepén a Wagner orosz zsoldoscsoport vezetője, Jevgenyij Prigozsin külön temetőt nyitott a Volga folyó menti Szamara város mellett az Ukrajnában elesett harcosainak. A Szabad Európa az ott található több mint kétszáz sírhely némelyikéhez kötődő történeteknek nézett utána.
„Nem tudtam, hogy meghalt – mondta Nadezsda Szkalejusz, miután megtudta, hogy édesapja sírját az Ukrajnában megölt orosz zsoldosok temetőjében találták meg. – De a sírra írt dátum az övé.”
Szkalejusznak fogalma sem volt arról, hogy tőle elhidegült édesapját, a negyvenéves Alekszandr Szkalejuszt a Kremlhez kötődő Wagner zsoldoscsoport verbuválta be a börtönből. Arra, hogy ez úgy hangzott, mintha ő lenne, azt mondta: „Valószínűleg igen.”
A Szabad Európa Idel.Realities munkatársai Nyikolajevkában, egy ottani temetőben bukkantak rá Szkalejusz sírjára mintegy kétszáz másik között egy faluban, amelynek lakossága a 2010-es népszámláláskor 522 fő volt. A Volga folyó menti Szamara várostól mintegy 25 kilométerre délkeletre fekvő falu egy országút mellett fekszik, de tömegközlekedéssel nem közelíthető meg, autóval legalább fél óra Szamarából.
Április közepén Jevgenyij Prigozsin, a Wagner vezetője Nyikolajevkába utazott, hogy felavassa a temetőben nyugvó zsoldosok emlékművét. „Itt vannak eltemetve a Wagner magánbiztonsági cég harcosai, akik 2022–23-ban haltak meg a hazájukért” – olvasható az obeliszken.
Bár újságírókat nem hívtak meg a szertartásra, a Wagner kiadott egy videót, amelyen Prigozsin a folyamatosan süvítő szélben rövid beszédet mond, megjegyezve: „Utódaink évszázadokig emlékezni fognak a dicsőségükre.”
Moszkva nem közölt megbízható, naprakész adatokat ukrajnai veszteségeiről. Az Egyesült Államok becslései szerint csak az elmúlt öt hónapban mintegy tízezer Wagner-zsoldos halt meg, többségük elítélt, akiket a Donyecki területen fekvő Bahmut városában és környékén zajló heves harcokban öltek meg. Maga Prigozsin húsdarálónak nevezte az ottani lövészárokharcot, és arra panaszkodott, hogy erőit rosszul látták el felszereléssel. Az ukrán hadsereg szerint a Wagner taktikája alig tűnik többnek annál, hogy sok katonát dob a védők megerősített állásai elé.
Az újságírók hét Wagner-temetőt fedeztek fel: hatot Oroszországban, egyet pedig az ukrajnai Luhanszki terület oroszok által megszállt részén. Április elején újságírók legalább 69 Wagner-sírt találtak egy novoszibirszki temetőben, egy irkutszkiban külön parcellát különítettek el a Wagner-zsoldosoknak. Április közepén már legalább 11 sír volt ott. Márciusban közel hetven Wagner-sírt fedeztek fel egy Jekatyerinburg melletti faluban, majd újságírók áprilisban arról számoltak be, hogy a számuk 106-ra nőtt. Huszonkét Wagner-sír volt egy temetőben a Moszkva környéki Frianovo település közelében. A sírok közül sok tádzsik és üzbég állampolgáré – jelentette a BBC, hozzátéve: úgy tűnik, hogy elkülönítettek egy nagy területet a további temetkezések számára. Április elején újságírók 607 Wagner-sírról számoltak be a Krasznodári területen fekvő Bakinszkaja faluban. A 2014 óta szeparatista kézen lévő kelet-ukrajnai Luhanszk városának egyik temetőjében pedig mintegy száz Wagner-sírt számoltak össze.
Bár a Wagner ragaszkodik ahhoz, hogy a férfiak hősként haltak meg, úgy tűnik, a cég igyekszik a sírokat távoli helyeken elhelyezni, és mindenféle felhajtás nélkül eltemetni a halottakat. A Szabad Európa a temetőben nyugvó férfiak némelyikének közösségimédia-oldalán végzett kutatás révén kapcsolatba tudott lépni néhány rokonukkal, és többet tudott meg arról az útról, amely az ukrajnai lövészárkokig tartott.
„Nem tudom, mit mondjak”
A bírósági jegyzőkönyvek szerint Alekszandr Szkalejusz, a déli Orenburg város lakosa 2020 júniusában megállított egy járókelőt, és ellopta a mobiltelefonját. A telefont később 1200 rubelért (5200 forintért) eladta egy taxisofőrnek. A rendőrségnek csaknem egy évbe telt, mire megtalálta és letartóztatta.
A bíróságon Szkalejusz állítólag beismerő vallomást tett és megbánta tettét. A bíróság 2022. június 30-án bűnösnek találta, és – figyelembe véve egy korábbi, rablás és lopás vádjában hozott ítéletét – egy év börtönbüntetésre ítélte.
„Egyik rokonunk sem akart vele kapcsolatba lépni – mondta a lánya a Szabad Európának. – Állandóan meggyűlt a baja a törvénnyel. Állandóan részeg volt. Nem tudom, mit mondjak. Nem dolgozott. Sokat ivott. Eltűnt 2020-ban, ez minden, amit tudok.”
Szkalejusz közösségi oldalai 2022 márciusáig voltak aktívak. Augusztus 25-én elutasították a fellebbezését. Sírfelirata szerint 2022. november 19-én ölték meg Ukrajnában.
Alekszandr Szkalejusz egykori Wagner-harcos képe az Odnoklassznyiki közösségi média oldalról
Miután beszélt a Szabad Európával, Nadezsda Szkalejusz felvette a kapcsolatot a Wagnerrel, hogy információt kérjen az apjáról. Elmondása szerint a Wagner képviselője gúnyosan azt mondta neki, hogy szerezzen halotti bizonyítványt „attól az újságírótól, aki azt mondta neki”, hogy az apja meghalt. Később a Wagner egy másik képviselője megerősítette, hogy az apja meghalt, és megígérte, hogy elküldi neki a holmijait.
Három hét a háborúban
Mihail Szkripkin nyikolajevkai sírja azon kevesek egyike a temetőben, amelyen fénykép is van. Az ortodox keresztet egy ovális fotó díszíti, amelyen Szkripkin katonai egyenruhában látható, még abból az időből, amikor a középiskola elvégzése után az orosz hadseregben szolgált. Amikor 2022. október 27-én megölték, 32 éves volt.
„Igen, ő a testvérem – mondta Dmitrij Szkripkin a Szabad Európának, miután megmutatták neki a sírról készült fényképet. – Nem tudtam, hogy meghalt.”
Bár Dmitrij Szkripkin nem volt hajlandó tovább beszélni az ügyről, felesége, Jekatyerina Koltunova beleegyezett, hogy interjút készítsenek vele.
„Tudtuk, hogy október 1-jén elment a háborúba – mondta az asszony. – Már túl volt a büntetése felén, de azt mondták neki, hogy ha hat hónapig szolgál katonaként, akkor elengedik a többit.”
Hozzátette: az a tény, hogy mindössze három héttel később megölték a harcban, azt jelzi, hogy a Wagner-zsoldosok mennyire rosszul vannak felkészítve.
Mihail Szkripkin 2013-ban
Koltunova elmondta, hogy Szkripkint egy aktívan háborúpárti nagynénje bátorította az önkéntes szolgálatra, és – feltételezése szerint – ő volt az, akitől a síron látható fénykép is származik.
„Azt mondta neki, hogy az összes srác hazajön onnan, és hogy jó a pénz, amit kapnak – mesélte Koltunova. – Így hát belépett.”
2016 júliusában, 25 évesen Szkripkin átvett egy lezárt csomagot, amelyben három mobiltelefon volt. Később a bíróságon azt vallotta, hogy fogalma sem volt arról, hogy 14 gramm heroin is volt a ragasztószalaggal lezárt zacskóban.
A vád szerint taxival ment a szamarai 6. számú büntetés-végrehajtási intézet épületéhez. A börtön falán kívül megállították, a börtönőrök szerint a falon akarta átdobni a bent lévő raboknak a csomagot. Állítólag erősen ittas volt.
Szkripkin a bíróságon azt vallotta, hogy egy börtönben ülő barátja felhívta, és megkérte, hogy pénzért segítsen becsempészni a telefonokat. Tagadta, hogy tudott volna a kábítószerről.
Ennek ellenére egy szamarai bíróság 2016. október 31-én nagyszabású kábítószer-csempészés kísérlete miatt tíz év egy hónap börtönbüntetésre ítélte. A bíró figyelembe vette, hogy amikor Szkripkin elkövette a bűncselekményt, mindössze öt napja volt hátra a lopásért kiszabott kétéves felfüggesztett büntetéséből.
„Misa nagyon szeretett volna a hadseregben szolgálni – mondta Koltunova –, hogy megmutassa mindenkinek, hogy kemény. Korábban Lipeckben szolgált. Elég normális volt, amikor hazatért. Nagyon kedves és nagylelkű volt. Nem volt saját családja. Jó fiú volt. Nem tudom, mit mondhatnék még. Azt tervezte, hogy visszatér a hadseregbe – megígérték neki, hogy kap lakást. De aztán hülye módon börtönbe került.”
Koltunova később azt mondta a Szabad Európának, hogy ő és férje kapcsolatba lépett a Wagnerrel, hogy megerősítsék nekik Szkripkin halálát és megszerezzék a halotti bizonyítványt.
„Szövetségi temetkezési körzetek”
Szergej Podsztnyik a Protokol.Samara helyi hírportál főszerkesztője. A Szabad Európának elmondta, hogy április elején hallott először a nyikolajevkai Wagner-sírokról.
„Felfedeztük, hogy sok sírban például Tatárföldről vagy az Orenburgi területről származó elítéltek vannak – mondta, csomópontnak nevezve a Szamara környéki temetőt. – Úgy tűnik, valamiféle területi elv érvényesül itt – új szövetségi temetkezési körzeteket hoztak létre.”
Elmondta, hogy kutatásai szerint a legtöbb sír olyan férfiaké, akiknek kevés vagy semmilyen kapcsolatuk nem volt a rokonaikkal, és akik kifejezték azt a vágyukat, hogy Wagner-bajtársaik mellé temessék őket.
„Ezek zsoldosok, akik nem adtak meg semmilyen elérhetőséget a hozzátartozóikhoz – mondta –, vagy a Wagner képviselői figyelmen kívül hagyták. Általában régiónként egy képviselő van, nekik kellene jelenteniük a haláleseteket, kiállítani az iratokat és intézni a kifizetéseket. Nem tudom, miért mulasztják el. Követtük a Wagner-rokonok online vitafórumait, gyakran beszélnek erről.”
Podsztnyik azt is megfigyelte, hogy a Wagner igyekszik eltitkolni a veszteségeit, nehezen megközelíthető helyet választ és visszafogott temetéseket tart.
„Azok számára, akik ellenzik a háborút, a veszteségek nyilvánvalók – magyarázta. – De az úgynevezett különleges katonai művelet támogatóit meglepetésként érheti a keresztek hatalmas száma.”
„Senki sem jönne érte”
Egy másik nyikolajevkai Wagner-sír Jurij Zsarcev nevét viseli. A közösségi oldalakon keresztül a Szabad Európa megtudta, hogy a férfi Ufából, a baskíriai régió fővárosából származik. 44 éves volt, amikor 2023. január 18-án megölték Ukrajnában.
„Az én Jurkámnak szerény életrajza volt – mondta volt felesége, Okszana Zemljanszkaja. – Nagy családból származott, ő volt a hetedik gyerek. A húgával barátok voltunk, gyerekkorom óta ismertem. De amikor 15 éves volt, rossz társaságba került, az élete kicsúszott a kezéből. Miután börtönbe került, minden rokona kitagadta.”
Zemljanszkaja szerint Zsarcevet többször is elítélték, többek között rablásért és testi sértésért.
Jurij Zsarcev
2021. július 29-én egy ufai bíróság 12 és fél év börtönbüntetésre ítélte emberölésért, amiért előző év márciusában halálra verte egyik ismerősét. Zsarcev bűnösnek vallotta magát, de azt mondta, hogy nem állt szándékában megölni a férfit. A tárgyaláson a vád tanúja azt mondta, hogy harminc éve ismeri Zsarcevet, és „az egész régióban rettegtek tőle”.
Zemljanszkaja szerint Zsarcev nem mondta meg neki, hogy Ukrajnába megy, hozzátéve, hogy ez nem meglepő, mert már rég elváltak.
Azt mondta, nem lepődne meg, ha kiderülne, hogy a férfi azt kérte, inkább a Szamara környéki Wagner-temetőben temessék el, mint hogy visszaküldjék Ufába.
„Tudta, hogy senki sem fog érte jönni” – mondta, hozzátéve, hogy igyekszik majd meglátogatni a sírját Nyikolajevkában.